ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 326, 2010-10-12 10:00

אופיר אקוניס: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכלכלה בפעם הראשונה באולם "נגב" לישיבה משודרת, אז שיהיה בהצלחה לערוץ הכנסת ולולם.

אופיר אקוניס: הנושא היום הוא הטלפוניה הסלולרית, שורה של ישיבות שתתקיימנה מפה ואילך במלך היום.

אופיר אקוניס: אני מזכיר שאנחנו במדינה של 7.5 מיליון אזרחים וכמעט 9.5 מנויי סלולר או מחזיקי מכשירים סלולרים.

אופיר אקוניס: בסוף השבוע למדתי נתון מדהים, מ- 7 מיליארד אזרחים בעולם, יש 5 מיליארד מכשירים סלולרים, זה דבר מדהים ונתון מאד מעניין.

אופיר אקוניס: יש השפעה דרמטית של כל ענף הטלפוניה הסלולרית על הרווחה של משקי הבית.

אופיר אקוניס: בניגוד למגזר הציבורי, שבו תחרות יותר טובה, למשל המדינה משלמת 7 אגורות לפי מכרז שיצא, וזה הסכום שהתקבל בשנת 2004, כאשר המדינה העמידה למכרז את כל שירותי הטלפוניה הסלולרית.

אופיר אקוניס: במגזר הפרטי המצב הרב פחות טוב, הרבה פחות תחרותי ולא מתקרבים לתעריפים הללו.

אופיר אקוניס: בדיוק בשביל זה אנחנו פה, כדי להגביר תחרות וכדי להקטין את העלויות לצרכן.

אופיר אקוניס: טוב שעברנו מהמצב המונופלי של שנות ה- 90 למצב הדואפולי של סוף שנות ה- 90 אבל אנחנו עדין במצב של טריאפול בשוק הסלולר.

אופיר אקוניס: אני רוצה להזכיר ישיבה שקיימנו כאן לא מזמן, ישיבה שגם עסקה בתחום הטלפוניה הסלולרית ביקשתי אז התייחסות של משרד האוצר, מבחינתי זו התייחסות רשמית של מדינת ישראל לעניין הזה והתשובה הייתה שבישראל קיים כשל שוק, זה ציטוט מדברי מר סבן, אם איני טועה, שייצג באותה ישיבה את משרד האוצר ודיבר על כשל שוק בתחום הסלולר.

אופיר אקוניס: כשהמדינה מזהה כשל שוק בתחום כלשהו, גם בתחום הסלולר, אנחנו חייבים לפעול.

אופיר אקוניס: ביקשתי שהישיבה הראשונה תעסוק ביישום חוק, בנושא מפעילים וירטואליים תחום הסלולר והכנסת מפעיל חמישי.

אופיר אקוניס: זו ישיבה משלימה למעשה, כאשר נבקש את האגרות, שיצטרכו אותם מפעילים חדשים לשלם, אגרה חד פעמית כדי להיכנס לתחום הזה.

אופיר אקוניס: לאחר מכן גם נתקין תקנות בנושא מגה, מתקני הגישה האלחוטית לתקשורת, אבל זו כבר שמחה אחרת, אנחנו בשמחה הראשונה.

אופיר אקוניס: אם אינני טועה, גברתי מנהלת וועדה, אחת הישיבות הראשונות של ועדת הכלכלה בראשותי עסקה בפתיחת השוק לתחרות, עשינו דבר שרבים צפו לו במהלך שנים רבות וזה להכניס את אותם מפעילי MVNO המפעילים הוירטואליים, בשביל זה ביקשתי שתתן לנו סקירה מה קרה מאז חודש יוני 2009, שבאבחת חרב, בישיבה אחת אני רואה שהשיח הציבורי מדבר על לחצים, על לוביסטים ועל חברות.

אופיר אקוניס: פשוט עשינו את זה, לא דברנו ולא הפרחנו סיסמאות.

אופיר אקוניס: הינו שלוש שעות בחדר הסמוך ועשינו את זה והנה המפעילים הוירטואליים, בדיוק כפי שהממשלה קבעה במדיניות שלה, לפתוח את שוק הסלולר לתחרות ולזכותו של שר התקשורת ייאמר שהוא מבצע את המדיניות הזו בצורה מאד טובה.

אופיר אקוניס: אני מבין שהוגש בג"ץ נגד ההחלטה של הקישוריות ואם יהיה צורך אתם מוזמנים להשתמש בישיבות ועדת הכלכלה ובהודעת הסיכום שלנו שתומכת  במתווה שלכם, שמדבר על הורדת דמי הקישוריות.

אופיר אקוניס: הודעת סיכום בעלת משמעות ציבורית מאד חשובה שהתקבלה כאן בוועדה הכלכלה לפני כשלושה או ארבעה חודשים.

אופיר אקוניס: אני מבקש לשמוע את מנכ"ל משרד התקשורת, שייתן סקירה.

כרמל שאמה-הכהן: מה עם הבקשה לרביזיה.

כרמל שאמה-הכהן: נקבל תשובה בעניין עוד בקדנציה שלך?

אופיר אקוניס: בודאי, תקבלו תשובה בכנסת ה- 18, לשיטתה של האופוזיציה זה יהיה במושב הזה.

אופיר אקוניס: זה יהיה בכנסת ה- 18, בודאי שיתקיים דיון גם בעניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: יש דברים שאנחנו עדיין יכולים לשתף פעולה.

אופיר אקוניס: זה נכון והיום אנחנו מקדישים את כל היום לעניין פתיחת שוק הסלולר לתחרות, זה לא פחות חשוב משום דבר אחר ובודאי לכיסו של צרכן, מנכ"ל משרד התקשורת בבקשה.

עדן בר טל: קודם כל, דברי הפתיחה היו נכונים, אני רק רוצה לחזק אותם נתון אחד גלובאלי, אכן 5 מיליארד משתמשי סלולר יש בעולם, כידוע, רוב מדינות העולם אינם נמצאים במצב הכלכלי והסוציו-אקונומי של ישראל, זה רק אומר משהו על עוצמתו של השירות והמוצר הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המצב של האחרים יותר טוב או יותר גרוע?

עדן בר טל: כנראה מצבנו בכל קנה מידה הרבה יותר טוב מאשר רוב אוכלוסיות העולם שעדיין מחזיקות סלולר ולעיתים הסלולר הוא בהיעדר תשתית נייחת.

עדן בר טל: יש מקומות רבים בעולם שאין תשתיות נייחות אבל יש סלולר וזה הפתרון היחידי לאותן אוכלוסיות.

עדן בר טל: נחזור אלינו, צריך להבין דבר על שוק הסלולר, זה לא רק שהוא שוק דינאמי, הוא משנה את המאפיינים שלו מבחינה איכותית וכמותית והצפי לשנים הקרובות זה שמחמישה מיליארד משתמשים שבעיקרם משתמשי קול, אבל גם משתמשי דטה, יהיו פי עשרה משתמשי דטה.

עדן בר טל: דהיינו אנחנו חיים כרגע בדור שעיקרו תקשורת אדם לאדם, התקשורת הסלולרית הופכת להיות יותר ויותר מכונה למכונה.

עדן בר טל: המומחים מדברים על מכפיל של עשרה מכשירים לכל אדם, שהמכשירים ידברו בינם לבין עצמם, מעבר לתקשורת האנושית.

עדן בר טל: תקשורת כזו צריכה ותצרוך ותשמש בהרבה מאד דטה, הכמות היא פי עשרה מהמשתמשים שהם בשר ודם.

עדן בר טל: זאת אומרת שהגידול לא קשור בכלל לגידול טבעי של אוכלוסיה או שיפור במוצר מסוים או שירות מסוים, מדובר על תופעה שהיא חסרת תקדים מבחינה היסטורית, שמשתנה ומתהווה מול עינינו בסדרי גודל שונים לגמרי.

עדן בר טל: עצם השירות או המוצר משנה את ההגדרה שלו, רובינו עדיין בגיל שמסתכלים על זה כמכשיר טלפון, כשהולכים לגילאים צעירים יותר או למשתמשים עסקיים אנחנו מגלים שזה בעצם מובייל דטה וכמוצר של מובייל דטה שבו דיבור הוא רק עוד שירות אחד מיני רבים, מדובר על מכשיר שירות פלטפורמה וטכנולוגיות שמשנות את צורתן, גורמות לשימושים רבים, הרבה יותר מהקיימים והמוכרים לנו היום ויש לזה השלכות.

עדן בר טל: הדיון של שעה 13:00 מתקשר באופן ישיר לעניין הזה, שלפחות אנחנו צריכים להבין לאן הולך התחום הזה ומה האפשרויות שהוא פותח בפני כל אוכלוסיה וכל כלכלה בעולם.

אופיר אקוניס: בדיון של שעה 13:00 שהוא דיון שאנחנו צריכים להתקדם בו, אני מקווה שגם אתם התקדמתם בו, ביקשתי מהממשלה שלא באה בעמדה אחידה, אם לא באתם עמדה אחידה תגידו את זה מיד בתחילת הישיבה של 13:00 כדי לחסוך את זמנם של כל המשתתפים.

אופיר אקוניס: אני מקווה שניצלתם את פגרת הקיץ כדי לגשר על עמדות ועל הויכוח בתוך הממשלה בעניין הזה.

אופיר אקוניס: תעמוד לנגד עינינו, גם בישיבה של שעה 13:00 בסוף טובת הצרכן.

אופיר אקוניס: איך הוא מרוויח מתקנות שהבית הזה מתקין.

אופיר אקוניס: לא החברות הגדולות, לא החברות הקטנות, הצרכן.

אופיר אקוניס: בסוף אנחנו יוצאים מהצוללת הזו שנקראת עניין הכנסת ויש בחוץ צרכנים, בני אדם שמשתמשים בזה, רבים מאזרחי ישראל, וזה מה שיעמדו לנגד עינינו גם בישיבה הבאה.

אופיר אקוניס: אני מקווה שבאתם מסודרים, אם לא, יש לכם עוד זמן להתכונן.

עדן בר טל: הגענו מסודרים, אבל כותבים, אני מגלה את הסוד כבר עכשיו אבל אני משאיר את השאר ל- 13:00.

עדן בר טל: כנקודת הפתיחה, ראוי להקדיש שצריך להבין את תחום הסלולר ובכוונה אני מקדים את המילים האלה כי אפשר לקפוץ לנקודה אחת, הקונטקסט בהבנה של תחום הסלולר הוא קריטי בכלל בכל הדיונים של הוועדה הזו.

עדן בר טל: כיוון שאתם מכוונים באופן אסטרטגי את התפתחות הטכנולוגית והכלכלית של מדינת ישראל, אתם חייבים לדעת, או שאנחנו חייבים לחלוק אתכם את אותו מידע עקרוני בסיסי לגבי מהו תחום הסלולר, איך הוא מתפתח בעולם ואיך הוא ישפיע.

עדן בר טל: חברות וכלכלות שלא ינצלו את זה לטובתן באופן האופטימאלי, תהיה לזה השפעה ישירה על המשק ועל הצרכנים.

עדן בר טל: זאת אומרת, אנחנו, שמנתחים כל שאלה שתעמוד פתם להכרעות, צריכים בראש ובראשונה להבין שזו הופכת להיות פלטפורמה קריטית בחיי הכלכלה של כל חברה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם לוקחים בחשבון בריאות?

עדן בר טל: בודאי, אבל אני לא רוצה להקדים את הדיון של 13:00, בריאות הוא עקרון העל.

עדן בר טל: אם צריך לאזן בין אינטרסים לעקרונות, יש עקרון אחד שלא מאזנים מולו שנמצא מעלינו ועל זה נדבר ב- 13:00 ואני מניח שבחדר הזה לא תהיה מחלוקת בכלל בנקודה הזו.

עדן בר טל: נקודה ראשונה אם כך  זה להבין שתחום הסלולר בעולם עובר מתחום של 5 מיליארד משתמשים ל- 50 מיליארד משתמשים.

עדן בר טל: רוב השימוש יהיה שימוש של דטה, טכנולוגיות מודרניות, אפליקציות מודרניות, שירותים, שאת רובם אנחנו לא מכירים היום אבל נכיר אותם וככל שהזמן עובר מכירים יותר ויותר.

עדן בר טל: אני די בטוח שהבחירות הבאות יהיו דואליות, שיש בהם מימד טכנולוגי, יחד עם המימד הישן, כי לא קופצים בבת אחת, אבל אני מניח שהבחירות הבאות יהיו שלב הביניים.

אופיר אקוניס: לא הייתי מחייב על הבחירות הבאות, אולי הבחירות הבאות באות.

עדן בר טל: לגבי ישראל, אכן צדק היושב ראש שציטטת גם את דברי האוצר והצבעת על כך שתחרות בשוק הסלולר ירדה עם השנים.

עדן בר טל: למעלה משנת 2000, כעשר שנים, לא נכנס מתחרה נוסף.

עדן בר טל: עם הזמן, מצב דברים כזה בכל שוק מייצר יותר שיווי משקל, בלי להאשים גורם מסוים, באופן טבעי נוצר מצב של יותר שיווי משקל.

עדן בר טל: גופים בוחרים היכן יותר להתחרות והיכן פחות להתחרות והתיאור שבשוק הפרטי, שוק בו כוח המיקוח של לקוח נמוך יותר, כמובן הדברים עולים לו יותר ועם עבור השנים נפתח פער יותר משמעותי  בין שוק שבו יש גורמים כמו מדינה, בעלי כושר מיקוח גבוה, לבין הצרכן הקטן ופערי המחירים הם סימן ברור לכך שיש  היעדר תחרות אצל הלקוחות עם כושר המיקוח הנמוך, האנשים הפרטיים, העסקים הקטנים וכו'.

עדן בר טל: האדמיניסטרציה הנוכחית בראשותו של השר כחלון, החליטה לתגבר את התחרות באופן מובהק ברור וחד משמעי.

עדן בר טל: שתי אסכולות לקידום התחרות: האחת, הוספת מתחרים והשנייה היא הוספת מתחרים עם תשתיות.

עדן בר טל: גם בשוק הנייח וגם בשוק הנייד אנחנו עושים שימוש בשתי האסכולות, אנחנו כרגע מדברים על השוק הנייח, הצד של ה- MVNO שלקחתם בו חלק קרדינאלי ואפשרתם לנו להעניק רישיונות לחברות שמבקשות להיות מפילות סלולריות וירטואליות קרה.

אופיר אקוניס: אנחנו סיימנו את חלקנו אדוני המנכ"ל ביוני 2009 ואם אינני טועה יולי 2009 הדבר ממש הסתיים במליאה הכנסת.

אתי בנדלר: החוק פורסם ב- 23 ביולי 2009.

אופיר אקוניס: אנחנו עבדנו מהר מאד.

עדן בר טל: למעשה הבקשות הראשונות הוגשו כבר מזה זמן, עד היום הענקנו ארבעה רישיונות לחברות שפנו אלינו, ביקשו וקיבלו כבר את הרישיון ונכנסו לשלב של המשא ומתן מול המפעילים הקיימים: הראשונה היא טלקום 365 בע"מ – מקבוצת המשביר, השנייה פרי טלקום- מקבוצת שמלצר, איתורן תקשורת סלולרית ע"מ, רמי לוי שיווק השקמה המוכר מתחום הקמעונאי, ויש עוד מספר חברות שממתינות לקבלת הרישיון: חברת בינת, דואר ישראל, הום סלולר מקבוצת פישמן, גלי פון,T2T  שעוסקים במסחר במכשירי קצה, מרתון 018 ו- 012.

אופיר אקוניס: כל אחת מהן צריכה לשלם אגרה לרישיון טלפון נייד ברשת אחרת כפי שביקשתם?

אופיר אקוניס: זה הדבר שנדון בו בעוד שעה.

עדן בר טל: אבל סף החדירה שלהם להיכנס לשלב של משא ומתן מול החברות הוא נמוך ביותר.

עדן בר טל: את היד לכיס הם יצטרכו להכניס כאשר הם יהיו כבר קשורות עם חברה סלולרית בעלת תשתית, אנחנו לא מקשים עליהם בשלב הזה כי מה שקורה, יכול להיות שחברה מגיעה למשא ומתן ולא הסתייע הדבר בידיה אז המגמה הייתה שלא להקשות על הנכנסים החדשים ולאפשר להם.

עדן בר טל: ידוע לי על עוד כמה קבוצות שעומדות לפנות אלינו, אחת מהן שכבר הביעה עניין גם קורה לגורם בינלאומי ואנחנו מחכים לקבל את הבקשה שלהם.

אופיר אקוניס: מתי זה יקרה בפועל, מה ההערכה שלך?

עדן בר טל: לוח הזמנים שאנחנו סופרים זה מיוני  2010 בו חברת טלקום 365 את הרישיון והיא הראשונה שפנת למשא ומתן עם החברות.

עדן בר טל: ם נחו סופים יוני עד דצמבר אז למעשה השלב הראשון בו נגמר שלב המשא ומתן לגבי אותה חברה הוא דצמבר השנה.

נחמן שי: אתם מתערבים בתהליך הזה, אתם עוקבים אחריו או שזה נשאר שיקול דעת של שני הגורמים המסחריים?

עדן בר טל: היות ואנחנו מדברים על שלב  מאד רגיש בו הרגולטור מסתכל, לא עוצם עיניים, אבל מי שקרא בגלובס לפני מספר ימים שמע את משרד התקשורת ומר שההתערבות של השר תהיה במקרה בו חברה לא ניהלה משא ומתן רציני, זה אומר שהתנאים שנדרשו מאותו MVNO היו סבירים, התערבות של השר איננה אוטומטית והיא לגופו של עניין, דהיינו בהיעדר משא ומתן רציני ואמיתי, אז המשרד יתערב.

עדן בר טל: אבל הנטל לנהל משא ומתן רציני הוא על החברות, בשלב הזה אני לא רוצה להוסיף דבר כי הן נמצאות בשלב רגיש ואני לא רוצה שדברים אנחנו אומרים ישפיעו ל המשא ומתן וברור שהקריאה שיוצאת מכאן היא שדרישת המשרד היא שינוהל משא ומתן רציני בין ה- MVNO למפעילות הקיימות.

אופיר אקוניס: מסבה את תשומת ליבי מנהלת הוועדה לדיון במליאה הכנסת, חבר הכנסת שי, שבו כולנו – אני לא זוכר את הצבעתך האישית – אבל אם אינני טועה לא הייתה מחלוקת בעניין הזה, בעניין המפעילים הוירטואליים אמרתי בעקבות החוק שעשינו בוועדה,: עם פנייתו של המפעיל הוירטואלי למפעיל בעל התשתית בדבר שימוש בתשתיתו לא צלחה בתום ששה חודשים כפי שאמרת המנכ"ל, ועם פנייתו של המפעיל הוירטואלי לשרי האוצר והתקשרות נוכחו השרים שתנאי השימוש שדרש המפעיל בעל התשתית אינם סבירים, מוצע לקבוע ששר התקשורת יחייב את המפעיל, בעל התשתית, לאפשר למפעיל הוירטואלי לעשות שימוש בתשתיתו ויקבע את המחיר והתנאים לשימוש האמור בתוך תשעה חודשים מניית המפעיל הוירטואלי.

נחמן שי: זה חוזר למנכ"ל, השאלה אם המשרד שלכם מתערב?

אופיר אקוניס: הוא אמר לך שבשלב הזה הוא קצת מתקשה לומר לך.

עדן בר טל: בשלב הזה אנחנו מקבלים פניות ואמירות מצד הגורמים המעוניינים אבל אנחנו לא מתערבים באופן מעשי על מנת שבאמת יהיה מגרש פתוח למשא ומתן  ורק מדצמבר, אם המשא ומתן הזה ייכשל אנחנו נבחן למה הוא נכשל ואם הוא נכשל כפי שציטט היושב ראש, בגלל דרישות בלתי סבירות אנחנו לא נהסס והשר אמר את זה בצורה מפורשת.

עדן בר טל: על מנת שהרפורמות תחום התקשורת תקרינה, השר אמר אתמול בנאום קבל עם ועולם בכנס של חברה גדולה, אמר חד משמעית שאנחנו נתמודד באופן מיידי ומאד נחוש להסיר כל מכשלה לקיום הרפורמות.

אופיר אקוניס: זה היה לפני אותו "שחקן מפורסם", כולם עסקו במקורו של ה"שחקן" מנעו מהשר להביא את עמדתו....

עדן בר טל: אני מקווה שכך גם קוראות החברות את המפה, במיוחד לאור הרקורד של המשרד בשנה החולפת.

עדן בר טל: אני מפנה את הקריאה לשני הצדדים ומנסה לעודד אותם בצורה שווה בשלב הזה לנהל משא ומתן רציני על מנת להגיע למצב שהרגולטור לא צריך להתערב, זה המצב האופטימאלי.

עדן בר טל: בהיעדר התכנות של מצב אופטימאלי אנחנו נעשה מה שצריך לעשות.

אופיר אקוניס: הבנו את עניין עד סוף דצמבר, מתי הצרכן יוכל לקנות את הישורת של המפעיל הוירטואלי, הערכה שלכם?

אופיר אקוניס: זה ייקח עוד חצי שנה מדצמבר או שזה יהיה הרבה יותר מהר?

עדן בר טל: אין ספק שזה מספר חודשים לאחר מכן, אבל אם בעבר היינו רגילים שרפורמות קורות במשך שנים, אז אני רוצה להבהיר, אנחנו מדברים על חודשים מעטים, אנחנו מאד מוקדים בהסרת המכשולים לקיום הרפורמה, אפילו נזניח דברים אחרים אם צריך, על מנת שהמכשולים העיקריים יוסרו במהרה והמפעילים החדשים ייכנסו לשוק.

אופיר אקוניס: אם אני מבין נכון, בקיץ 2011 יהיו מפעילים וירטואליים והציבור יוכל להשתמש בשירות שלהם.

עדן בר טל: אני לא רוצה להתחייב, אולי נצליח להקדים אז שלא יאשימו אותנו בהטעיה.

אופיר אקוניס: אדרבה.

עדן בר טל: יש לזכור שהחברות בישראל, כמו הרבה אזרחים טובים, נוטות ללכת להליכים משפטיים, דבר שלא כל כך תלוי בממשלה אבל אני מקווה שגם מערכת המשפט, לו תזדקק להתייחס לנושא, תעשה את זה במהירות ויעילות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המשא ומתן שהולכים לעשות, כל אחד בוחר את החברה שהוא עושה אתה, או שהוא יכול לבוא לאחת מהן ואם לא יצא הוא ילך לשנייה.

עדן בר טל: למעשה כל מפעיל וירטואלי יכול לנהל משא ומתן עם שלוש חברות להגיע להסכמה עם אחת מהן וזה מספק.

עדן בר טל: היות והתשתית של כל חברה בישראל, משלוש הקיימות, מכסה מבחינה אוניברסאלית, בעצם פתרון של חברה אחת פותר לאותו MVNO את הצורך שלו בתשתית, זאת אומרת שהוא לא חייב להיות חתום עם שתי חברות, מספיק עם אחת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין מחיר התחלתי?

עדן בר טל: כרגע המשא ומתן נעשה בלי שום הוראה או הנחיה לגבי מחירים.

עדן בר טל: כרגע זה בידי הצדדים ואני מדגיש את ה"כרגע" לו יפנו את זה אלינו זה כבר לא יהיה בידי צדדים.

נחמן שי: מאחר ואנחנו עוסקים במערכת גלובאלית, יש תקדימים שמפעילים וירטואליים הצליחו בעולם?

נחמן שי: יש צד אחד שמאד מעוניין וצד אחד שהרבה פחות וההתערבות שלכם היא לא פשוטה, זה עולם עסקי ומה הממשלה עושה שם?

נחמן שי: האם אפשר ללמוד על מה שהתרחש במדינות אחרות, החברה שמייעצת לכם היא חברה בין לאומית, מעניין אותי לדעת מה היא אמרה.

עדן בר טל: תחום הסלולר יחסית חדש בעולם ותחום ה- MVNO עוד יותר חדש.

עדן בר טל: אבל אתם זוכרים שכשבאנגליה התחילה חברה מסוימת לפני שנים עם מותג מאד ידוע, היא משכה את המותג והעבירה ממוזיקה ל- MVNO ופתאום גילו שהעסק הזה יכול לעבוד.

עדן בר טל: איפה היו המכשלות להתכנות?

עדן בר טל: כשבמדינות מסוימות חברת התקשורת הראשית של אותה מדינה, שגם שלט בנייח וגם בנייד והיה בעל עוצמה רבה אפילו מול הרגולטור באותה מדינה, ראית שזה לוקח הרבה מן.

עדן בר טל: בספרד, כף ספרו לי החברות הספרדיות, ארבע שנים הייה אפשרות לעשות MVNO שנתיים ראשונות לא קרה כלום.

עדן בר טל: עברו בתי משפט, עברו מאבקים, בלי עזרה רבה מצד הרגולטור, דווקא בסביבה שהיא פחות תומכת – MVNO הצליחו אחרי שנתיים להיכנס MVNO והיום יש חברות רבות כאלה בספרד.

עדן בר טל: יש עשרות כאלה כי חלקן נותן מענה לצרכים מסוימים במיקום מסוים או לסוג אוכלוסיה מסוים ואפשר לראות היום שירותים לצרכים מסוימים.

אופיר אקוניס: כמה יש באנגליה?

עדן בר טל: כמות המפעילים הכללית באנגליה נמוכה יחסית.

עדן בר טל: בספרד, אני חוזר ומזכיר, הרגולטור, במיוחד בשנתיים הראשונות, לא נתן תמיכה רבה והמעצמה התקשורתית המקומית הצליחה בלום את זה עד נקודה מסוימת והחברות הקטנות התעקשו, הצליחו לחדור לשוק והן מרוויחות ומצאו גם דברים להרוויח ם שירותים מיוחדים שהם הוסיפו לזה, כל אחד מוצא את מענה לשוק שלו.

עדן בר טל: השוק מתחיל להיות מפולח, מוגדר בצורה יותר עמוקה, מקבלים שירותי ערך מוסף, זה לא רק הוזלה של שירות טלפוני.

עדן בר טל: אצלנו, גם הקמעונאים, אני מניח, המשביר או רמי לוי, אני לא עושה את ניתוח המרקטינג שלהם, אבל ברור  שכל MVNO ישראלי לא רואה את השוק באותה צורה.

עדן בר טל: יש כאלה שמפלחים את השוק לפי רגישות למחיר, יש כאלה שמפלחים אותו גם על סמך שירותים מסוימים או שירותים אחרים שיכולים להיות לא קשורים לתקשורת, חלקם כן קשורים לתקשורת.

נחמן שי: האם מדובר על שירות לציבור או שירותים שהחברות האלה ייעזרו בהם לצורך העבודה הפנימית שלהם?

עדן בר טל: ברור ש- MVNO אם הוא תופס לקוח עסקי אחד גדול, זה יכול להיות גישה עסקית שם בוודאות התחרות  תהיה יותר קשה.

עדן בר טל: בנקודה שאמרת, חשוב להבין שה- MVNO ימצאו קודם כל את השוק הפרטי כשוק הראשון להיכנס אליו.

עדן בר טל: למה לריב עם חברות הסלולר במקום שבו מתח הרווחים נמוך יותר  לעומת המקום שבו רווח המתחים גבוה יותר.

עדן בר טל: זאת אומרת האינטרס העסקי הטבעי של החברות עונה לצורך שמעניין אותנו כממשלה וכנסת לתת פתרון, דווקא לציבור שמשלם את מחירים הגבוהים יותר, ופה יש את מרווח המחירים הגבוה ביותר, זה המקום שבו באופן טבעי ה- MVNO יזנק  וגם מפעילים החדשים.

אופיר אקוניס: הבנו את עניין ה- MVNO , הבנו את מסגרת הזמן ואיפה הדברים עומדים כרגע ומה עשה כל אחד, ומה עושה השוק החופשי, כרגע, עד ההתערבות שלכם-אם תהיה.

אופיר אקוניס: אני רוצה לשאול אותך לגבי המפעיל החמישי, אני מבין שהדבר לפי הצעת הממשלה בחוק ההסדרים, וגם נשאר שם, זה לא מפוצל.

עדן בר טל: לפני כשלושה שבועות פורסם מכרז על ידי ועדת המכרזים, יושב פה יושב ראש ועדת מכרזים ד"ר אסף כהן, גם האוצר יושב בוועדת המכרזים, יצא מכרז לשתי רצועות תדרים על מנת לאפשר לשני מפעילים נוספים להיכנס.

עדן בר טל: מבין החברות הקיימות אפשרו רק למירס להשתתף במכרז התדרים הזה ויש אשרות לשני זוכים.

עדן בר טל: נקרא להם מפעיל 4 ומפעיל 6 לצורך העניין, זה מוכנה המפעיל החמישי.

עדן בר טל: לכל שאלה שנוגעת למכרז עצמו יוכל לענות עליה רק יושב ראש ועדת המכרזים, אבל אני אגיד שכרגע אנחנו נמצאים בשלב של שאלות הבהרה.

אופיר אקוניס: אתם רוצים לחוקק את זה בחוק ההסדרים.

עדן בר טל: מה שאנחנו מייצרים סביב המפיל החדש, להבדיל מפעיל הוירטואלי, למפעיל החדש הזה צריכה להיות תשתית.

עדן בר טל: זו שאלה אקוטית שנדבר עליה הרבה בישיבה של 13:00.

עדן בר טל: במילה אחת, המפעילים האלה הם מפעילים עם תשתיות.

עדן בר טל: כשדברנו על שתי אסכולות של תחרות, האסכולה הראשית לקידום תחרות היא האסכולה של הוספת תשתיות.

עדן בר טל: למפעיל וירטואלי שמשתמש בתשתית של אחר באופן קבוע תהיה תלות בגוף שהוא מתחרה בו ואילו מפעיל בעל תשתית עצמאית הוא עצמאי ללא תלות.

נחמן שי: זאת אומרת שהתחרות לא שלמה אם למפעיל אין שתי רגלים.

עדן בר טל: לכן הקריטיות בהכנסת מפעילים בעלי תשתיות, על מנת לייצר תחרות עזה בשוק היא קריטית.

אופיר אקוניס: הצעת החוק לגבי המפעיל החמישי מוכנה?

עדן בר טל: אתמול בשעה 11:45 הוצנו שימוע על נדידה פנים ארצית על מנת לאפשר בתקופת הביניים, מתחילת הפעילות של המפעיל החדש ועד שיפרוס את הרשת, עניין של שנים כי היא נפרשת בהדרגה ולעבור את הוועדות המקומיות זה לא עניין של מה בכך.

עדן בר טל: לכן נחנו מאפשרים להם, מכיוון שאנחנו רוצים ותם בשוק מהר מאד, ושייתנו תחרות כבר בשנת 2011 שהיא שנת המפנה בשוק הסלולר, זו השנה שהכריז עליה השר כשנת המפנה בתחום הסלולר, אנחנו רוצים את המפעילים האלה כבר ב- 2011 פעילים מציעים ומתחרים.

עדן בר טל: לכן נחנו מאפשרים להם בתקופה הזו להשתמש בנדידה, דהיינו להשתמש בתשתית של חברות הסלולר הקיימות על מנת להתחיל לספק את השירותים לצד פרישת הרשת העצמאית שלהם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה צריך רשת עצמאית?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני שואלת מכיוון שאמרת שנושא הבריאות עומד אצלכם בראש סדר העדיפות, מצד שני אם יש תשתיות שהם יכולים להיכנס לתשתיות הקימות, למה צריך עוד?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עדן בר טל:     	אני אגיד את זה בכותרות מיוון שזה קשור לדיון של 13:00, המפילים החדשים שניגשים למכרז בתדר 2.1 לשתי הרצועות אלה מפילים שכן צריכים לפרוש רשת, להבדיל מהמפילים הוירטואליים ובאופן זמני תהיה להם נדידה פנים ארצית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באופן זמני.

אופיר אקוניס: היא לא שאלה אם רוצים להשאיר אותם כ- MVNO .

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני שואלת, אם הם כבר נכנסים, למה צריכים עוד אנטנות במדינת ישראל,   מההיבט הבריאותי.

אופיר אקוניס: אני מציע להשאיר את זה לדיון של 13:00.

נחמן שי: שאלה אחרת, יצרתם פה יצור כלאיים, אתה אומר שאתה רוצה שלמפעיל החמישי תינתן אפשרות להישען על התשתיות הקיימות.

עדן בר טל: באופן זמני.

נחמן שי: בין הוירטואלי לביניהם עשית מהלך ביניים כדי שהוא יוכל להתחרות מיד אם הוא יגיע להסדר עם מפעילים הקיימים, כי אחרת מצבו יהיה דומה לוירטואליים.

עדן בר טל: אני מפנה לדברי היושב ראש בדבר החקיקה בחוק ההסדרים, בהצעת החוק מוצע לקבוע שהמפיל החדש יוכל להתחיל את פעילותו באופן מיידי, ואם תהיינה חילוקי דעות בעניין המחיר אז יש מחיר זמני עד שהשר יקבע.

עדן בר טל: זאת אומרת שלא ניתן להם את חצי שנה הזמן למשא ומתן אלא שיש מחיר.

נחמן שי: שם ההתערבות שלהם תהיה מיידית.

עדן בר טל: למעשה אין התערבות, הדברים קורים ואם ירצו שאנחנו גם נקבע את מחיר, בהמשך נקבע אותו אבל זה לא מעכב את התחילה האופרטיבית.

אופיר אקוניס: למה אנחנו מחכים לחוק ההסדרים, הרי חוק ההסדרים יעבור בקריאה שנייה ושלישית רק בדצמבר, אם הייתם נותנים לנו את הצעת חוק קודם, היינו מקדימים את זה.

אופיר אקוניס: עמדנו יפה מאד בניסיון של ה- MVNO, עשינו את זה במהירות אדירה.

אופיר אקוניס: זה היה בחוק ההסדרים של 2009 ואז היה העיכוב שנבע מהבחירות אבל פה יכולתם תוך כדי.

עדן בר טל: בכל מקרה אנחנו יכולים להמתין כי כל התהליכים שאנחנו מבצעים במקביל כמו השימוע על נדידה פנים ארצית, כמו המכרז עצמו, אלה מספר צירים בהם אנחנו מתקדמים במקביל והם צריכים להתכנס בסוף השנה הזו על מנת להתחיל לאפשר שב- 2011 הדברים יקרו בשטח.

אופיר אקוניס: אתם תקבלו את כל הסיוע האפשרי לאותה מדיניות שקבע שר התקשורת לקיים את שנת 2011 כשנת המפנה הגדולה בשוק הסלולרי.

אופיר אקוניס: מאד הדאיג אותי שאמרת בסקירתך שהשוק היה בקיפאון שהביא לכשל שוק מאז שנות – 90, הדבר הזה צריך להיות מפוצח.

אופיר אקוניס: כל הדיון ציבורי שמתקיים עכשיו על ריכוזיות ועל פתיחת השוק לתחרות, כל זה צריך לבוא לידי ביטוי, לא יכול להישאר רק מעל גבי העיתון.

אופיר אקוניס: אתה תקבל פה סיוע אבל זה לא בשביל שר התקשורת ולא בשבילינו אלא בשביל הציבור.

אופיר אקוניס: זה יקרה פה במהירות האפשרית.

אופיר אקוניס: אני מודה לך אדוני מנכ"ל, צבי שבח בקשה.

צבי שבח: אני מפורום "סלולריות שפויה",  אני מבקש שקודם כל הנציג המשפטי שלנו ישא את דבריו בנושא.

מיכאל בך: עיקר הדברים שלנו יתייחסו לדיון שיתקיים ב- 13:00, אם יתקיים, כי אדוני אמר בתחילת הישיבה שאם הממשלה לא באה בקול אחד - - -

אופיר אקוניס: הדיון יתקיים בכל מקרה, אני מאד מקווה שנוכל להתקדם בו בצורה מהירה.

אופיר אקוניס: אני לא יוכל להיכנס לויכוח פנימי ממשלה, אני מקווה שהויכוח לא יהיה קיים.

אופיר אקוניס: נתקלנו בבעיה הזו בישיבה הקודמת, זו הסיבה לא הצלחנו להתקדם כי גילינו תוך כדי הישיבה שחילוקי הדעות בממשלה הם אדירים.

אופיר אקוניס: אני מקווה שהם לא יהיו קיימים.

אופיר אקוניס: אמרתי למנכ"ל שאם יש עוד חילוקי דעות שינסו לגשר אותם עד 13:00.

מיכאל בך: הפורום לסלולריות שפויה בעד תקשורת סלולרית, בעד תחרות בשוק הסלולרי, הכול במגבלות השפיות והבריאות.

מיכאל בך: לא אגלוש לטיעונים שיש לנו בכל הנוגע למתקני הגישה, שאני מין שיש להם גם השקה למפעיל החמישי.

מיכאל בך: מאחר והנושא לא עלה לדיון פה, לגבי התקנת מתן פטור למפעיל החמישי, אז אין מקום להיכנס לזה ואת טיעונים שלנו בכל מה שנוגע למתקני הגישה נעלה בישיבה שתתקיים ב- 13:00, שהם כמובן נכונים הן למפעילים הנוכחיים והן למפעיל חמישי וככל שיועלה על סדר היום לתת לו פטור מהיתר בניה בהקמת אנטנה.

צבי שבח: מנקודת מבט שלי, כשאנחנו מדברים על מפעיל חמישי, שזו הנקודה שאנחנו רגישים לה בדיון הזה, נראה לי שהמערכות לא עשו נכון את שיעורי הבית.

צבי שבח: אנחנו מדברים על מערכת שקמה בעשר שנים והקימה תשתית פרטית אדירה שמשרתת את מדינה והקימה אותה במין כאוס כזה, בלי היתרים, עם היתרים ולאט לאט הדברים מתחילים להיכנס עכשיו לרגולציה.

צבי שבח: לא הייתה שום חשיבה מתכוננת של המערכות על ההשפעות של זה לסביבה, לשכנים ואותו דבר הולך לקרות עכשיו עם המפעיל החמישי.

צבי שבח: הולך להכניס עוד מערכת לרשת, יש התנגדות עצומה בין האנשים לגבי האנטנות שמסתובבות סביבם, אנחנו חיים בדור שהקרינה מסביבנו הולכת וגדלה כל הזמן.

צבי שבח: לפני 20 שנה, כשדברנו על קרינה אף אחד לא התייחס כי לא הייתה כל כך קרינה ואמרו שזה לא מזיק.

צבי שבח: היום אנחנו מדברים על אזורי מגורים שאנחנו מתחילים לחיות בהם  בתוך קרינה שכל הזמן הולכת וגדלה.

צבי שבח: היה כתוב בעיתון לא מזמן שפרטנר מכניסה עכשיו שרתים עם מערכות אלחוטיות לבתים, הטרנד של הדברים האלה הוא כזה שהמיקרוגל שהיה לנו בבית הוא אפס קצהו של הקרינה שאנחנו סופגים.

צבי שבח: כאן צריכה להיות ההתייחסות, מערכות השלטון, שזה משרד התקשורת, משרד הפנים, צריכים לעשות חשיבה על ההשפעה של כל הדברים האלה, בעיקר במערכת העירונית.

צבי שבח: פה לדעתי מערכת השלטון לא עשתה את שיעורי הבית.

צבי שבח: הולכים לפרוש את החמישי ואנחנו הולכים לפרוש אותה בכאוס, אין שום תכנית אב, שום בדיקה של השלכות.

צבי שבח: היו"ר אופיר אקוניס:     	 אני מסכים אתך בעניין בריאות הציבור.

צבי שבח: מצד אחד אנחנו רוצים שהציבור יהיה מאד בריא מצד שני הציבור מבקש כל כך הרבה שירותי טלפוניה סלולארית וצריך למצוא את האיזון הזה בין הרצון המתגבר, לבריאותו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה ה"ציבור מבקש" מוכרים את זה לציבור אז הוא קונה.

אופיר אקוניס: התפקיד שלנו הוא למצוא את האיזון בין הרצון של הציבור להשתמש בשירותי סלולר לבין כפי שאמר מר שבח, לשמור על בריאותו של הציבור.

אופיר אקוניס: זה התפקיד שלנו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הרבה פעמים אני מסכימה אתך אדוני היושב ראש, אבל זה הדבר הכי מצחיק שאמרת כיושב ראש ועדת הכלכלה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה הציבור מבקש?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש חברות שרוצות לעשות כסף ורוצות למכור ושוכחים שהיום - - -

אופיר אקוניס: את מתארת מצב שבו מכריחים את הציבור  לדבר או להשתמש בטלפוניה הסלולרית.

אופיר אקוניס: לא מכריחים אותו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על זה שכשילד יום הולך לחנות ורוצה לקנות "נייקי" כי זה שלידו קנה "נייקי" זה פחות או יותר אותו דבר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן אני חושבת שאנחנו צריכים להתייחס לנושא הבריאות בצורה מאד רצינית.

אופיר אקוניס: במדינה חופשית כל אחד קונה מכשיר טלפון נייד, או לא קונה, או משתמש בו או לא משתמש ובוחר את אורך הזמן.

אופיר אקוניס: צריך למצוא את האיזון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא באה לקחת אחריות מציבור בשימוש אבל אני חושבת שאי אפשר להתעלם מהשפעת הפרסומות, התקשורת והאנשים שרוצים להרוויח, ובצדק, אין לי בעיה עם זה, להבדיל מאחרים שיושבים בכנת וחושבים שמי שעשיר הוא מוקצה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך לקחת חשבון את האיזון ין מה שאנחנו דוחפים לציבור בין האחריות של ציבור להשתמש.

עדן בר טל: הערה אחת בהקשר הזה, אני יודע שרוב הדיון יהיה בשעה 13:00 ואני לא מתכוון להתייחס לזה כרגע.

אופיר אקוניס: אנחנו נעמוד בדיוק בהודעה שפרסמה מנהלת הוועדה, על פי הנחיתי.

אופיר אקוניס: נחנו נותנים עכשיו סקירה ל יישום החוק בנושא המפעילים הוירטואליים, ב- 11:30 תקנות התקשורת וב- 13:00 נתחיל את תקנות התכנון והבנייה.

אופיר אקוניס: לא תהיה חריגה מלוח הזמנים.

עדן בר טל: אני רוצה שוועדת הכלכלה תעלה לדיון באופן דחוף את נושא החשמל בישראל כיוון ש- 80% מהקרינה בישראל זו חברת חשמל או מתקני חשמל והיות וחברת הכנסת שכנעה אותי כבר מזמן בנושא הבריאות ואני מראש אמרתי בפתיחת הדיון שנושא הבריאות הוא עיקרון על ולכן לא צריך לאזן אותו בכלל מול שום דבר.

עדן בר טל: אני רק מציע לפי סדר העדיפות לעבור לא מול המיקרוגל לא מול חברת חשמל ולערוך את הדיון על מנת שהוא לא יהיה רק דמגוגי.

צבי שבח: כשבאים להפעיל היום מפעיל חדש, משרד התקשורת, משרד הפנים והמשרדים הנוגים בדבר צריכים לבוא עם הצעה לפרישה ותכנית אב של תשתית אנטנות ולא בלגן שכל אחד דוחף אנטנה איפה שהוא יכול ומשלם כמה שהוא יכול וקונה את ציבור.

צבי שבח: כמדיניות, המדיניות שלנו היא שבכלל לא צריכים להיות אנטנות במבנה מגורים, אבל אני לא מתייחס לנושא	הזה.

צבי שבח: אנחנו בנושא הטלפון הסלולרי כמו שהמדינה הייתה בשנות ה- 50 עם הבנייה של השיכונים, קודם שמים את השיכון אחר כך מתכננים.

צבי שבח: בוא נלך ההפך.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: מנכ"ל מירס בבקשה.

אברשה בורשטיין: בוקר טוב, תודה על הזכות והאפשרות לדבר, ברכות על שינוי המקום, אני מייצג את הפן של החלק השני של הדיון שהוא בנושא של המפעיל החמישי.

אברשה בורשטיין: צריך לזכור שענף הסלולר מגלגל 20 מיליארד שקל, ועצם העבודה שיש בעיה בענף וברשותך בשתי הדקות הקרובות אנסה להתייחס לנושא הזה.

אברשה בורשטיין: למירס היום 500,000 מנויים, 75% בתחום העסקי.

אברשה בורשטיין: במגזר העסקי יש תחרות.

אברשה בורשטיין: הדוגמה שנתת היא אחת הדוגמאות, שהחשכ"ל יודע להוציא מכרז ב- 7 אגורות, הצרכן הפרטי לא יודע להוציא מכרז ומשלם 70 אגורות על אותו שירות בדיוק.

אברשה בורשטיין: גם עירייה יודעת להוציא מכרז, ארבע חברות מתמודדות, ובסוף בין 19 ל- 22 אגורות זה מה שמקבל עובד העירייה והמשפחה שלו.

אברשה בורשטיין: זו הסיטואציה וזה התהליך שצריך לשנות.

אברשה בורשטיין: הבעיה של מירס בניסיון לעשות את התחרות היא הטכנולוגיה.

אברשה בורשטיין: לפרוש טכנולוגיה זה לפרוש בדור השלישי כשיש כיום שלוש חברות כאלה וליצור שם את התחרות.

אברשה בורשטיין: זו מהות המכרז שהמשרד הוציא.

אברשה בורשטיין: לשם כך אני רוצה לתת את הדוגמה של המגזר החרדי, לפני חמש שש שנים, רצה המגזר החרדי טלפון כשר.

אברשה בורשטיין: המגזר הזה הוא גם המגזר הכי רגיש בנושא המחיר.

אברשה בורשטיין: שלוש חברות הסלולר האחרות אמרו שהם כבר נמצאים שם ולא ישנו את הכללים, מירס נכנסה, שמה טלפון שנקרא טלפון כשר בלי אינטרנט ובלי אס.אמ.אסים, כי זה הצורך של הצרכנים האלה, הורדנו את המחירים ב- 25%.

אברשה בורשטיין: הראשונים שבאו חצי שנה אחרי היו פלאפון, אחר כך סלקום והאחרונים, אורנג', שהתנגדו כל הזמן גם הצטרפו והיום שלוש החברות כולל אנחנו מספקים את השירות הזה.

אברשה בורשטיין: מנתח שוק של 0 היום אני 21% בטלפונים הכשרים.

אברשה בורשטיין: זאת אומרת אפשר לעשות את זה, גם לתפוס נתח שוק וגם להוסיף את העניין של המימד שכולנו רוצים ולהוריד את המחירים.

אברשה בורשטיין: צריך רק לזכור שכל ירידה של אחוז במחירים יש פה אלמנטים של מיליארד ₪ למשתמש.

אברשה בורשטיין: אני רוצה להגיד לחברת הכנסת שמאלוב שגם במצב הכלכלי הקשה של 2008, 2009, לא חווה שוק הסלולר שינוי או זעזוע מהסיבה הפשוטה שהמשתמשים לא ויתרו על המכשיר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אני אעשה סקר ואגיד לציבור שיש באפשרותו באופן היפותטי להוריד 200 ₪ או 300 ₪ מחשבון הטלפון אבל להיות אולי בסיכון ל עוד 15% לחלות במחלת הסרטן, ואני סתם זורקת מספר, אפילו באחוז אחד  - -  -

נחמן שי: יש דברים שלא זורקים סתם מספרים.

אופיר אקוניס: אני לא יודע איך מודדים דבר כזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה שאני אומרת הוא שאם אשאל את הציבור כסף או בריאות הוא יבחר חד משמעית בבריאות.

אברשה בורשטיין: למרות כל הצעדים שנעשו, והפרסומות, לא ראיתי שאנשים זרקו את המכשירים כי הם קראו וראו שזה יכול לגרום לסרטן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי אומרים שככל שיש יותר אנטנות זה פחות מסרטן.

אברשה בורשטיין: אני רוצה להתייחס לנושא ה- MVNO יש פה אלמנט בין מפעיל וירטואלי לבין מפעיל אמיתי.

אברשה בורשטיין: מפעיל אמיתי, כולל הבעלים החדשים של מירס, רוצים להשקיע את המיליארד וחצי, 2 מיליארד כדי להקים רשת עצמאית כפי שהמשרד אומר.

אברשה בורשטיין: אני חוזר ומברך בהזדמנות הזו את המשרד גם על פרסום המכרז וגם על הנדידה הפנים ארצית וכל הצעדים שהוא עושה.

אברשה בורשטיין: למפעיל הוירטואלי אין מחויבות לא לנושא הישרות, לא לנושא איכות הרשת, יש לו כביכול מחויבות לנושא של תעריף כזה או אחר.

אברשה בורשטיין: הלקוח בא לזמן קצר, הולך או לא.

אברשה בורשטיין: מפעיל אמיתי דואג ללקוח על 360 המעלות וזה מה שאנחנו רוצים לעשות.

אברשה בורשטיין: מירס נמצאת פה כי היא צריכה את הסיוע של הרגולטור במקרה הזה בשביל לקיים ובשביל היכולת להקים את זה כי אי אפשר מצד אחד להגיד שמוציאים מכרז אבל את הפלטפורמה ליישם את זה זה כבר בעיה של אחרים.

אברשה בורשטיין: אף אחד לא ילך למכרז בלי לעשות את זה.

אברשה בורשטיין: לנושא הבריאות והקרינה, הטלפון האלחוטי שיש בבית, 900 מגה הרץ או ב- 2.4  - -  -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אפשר כבר להיכנס לתוך מיקרוגל ולהתבשל וזה לא כל כך נורא, ויש את הסלולרי ואת חברת חשמל, אז אומרים, כבר אנחנו מוקרנים אז שיהיה עוד מפעיל, נקרין את עצמנו עוד קצת.

אברשה בורשטיין: כל מי שעוסק בנושא של קרינה דואג לתקנים מחמירים.

אברשה בורשטיין: משרד איכות הסביבה דואג לכך שהתקנים במדינת ישראל בנושא של שידור יהיו חמורים פי עשר מהסטנדרט הקבוע , זה הכלי שהוא עושה והוא בודק אותי שאני עומד בסטנדרטים האלה.

מיטל בשרי: אני רוצה להתייחס להיבט הצרכני בהכנסת מפעילים הוירטואלי.

מיטל בשרי: קודם כל, שוק הסלולר הוא שוק דינאמי ומשתנה לכן יש צורך להכניס את אותם מפעילים וכמה שיותר מהר.

מיטל בשרי: הגברת התחרות בשוק על ידי הכנסת מפעילים היום היא מחויבת המציאות, היום צרכנים מלינים על המחיר הגבוה של החברות מחד ומאידך אין טעם לעבור לחברה אחרת היות ואין פער במחירים בין חברת אחת לשנייה.

מיטל בשרי: ניוד המספרים היה אמור להיות אינדיקציה לשוק התחרותי שלנו.

מיטל בשרי: בפועל, צרכנים לא עוברים מחברה אחת לשנייה כי אין בשביל מה לעבור, אין פער במחירים.

אופיר אקוניס: הסיבה שהם לא עוברים למיטב ידיעתי היא גם קנסות יציאה.

אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, הגשתי הצעת חוק פרטית יחד עם חברת הכנסת ברקוביץ על ביטול מוחלט של קנסות היציאה ואני מקווה שזה יקבל  את תמיכת הממשלה.

אופיר אקוניס: זה הדבר שבולם תחרות ולמה הם לא עוברים, לא בגלל הניוד.

אופיר אקוניס: הניוד זה צעד טוב אבל גם לא עוברים בגלל קנסות יציאה.

נחמן שי: זה יותר מורכב.

אופיר אקוניס: כל התחום מורכב אבל אחד הבלמים העיקריים זה אותם קנסות יציאה בלתי אפשריים.

נחמן שי: אבל גם לא כל אחד רוצה לעבור.

מיטל בשרי: זה אחד החסמים שגם חוסמים את הניוד, אבל מהתלונות שמגיעות אלינו, מגיעות לא אחת תלונות על כך שצרכנים החליטו להתנייד מחברה אחת לשנייה בפועל ראו אין שום שינוי וביקשו לחזור בחזרה לחברת האם כי אין תחרות אמיתית בפועל בשוק.

מיטל בשרי: בסקר שעשתה מועצה לצרכנות עם גיאוקרטוגרפיה עלה כי מיליון צרכנים, לקוחות פרטיים שלא הצטרפו לחברות הסלולר דרך מקום העבודה, ירצו לעבור למפעיל החדש, כאשר 54% טענו כי הסיבה העיקרית למעבר האפשרי זה המחיר הגבוה שיש בחברות הסלולר.

מיטל בשרי: לאור העובדה שמדובר בכניסת מפעילים וירטואלים במהירות יחסית יש חשיבות לדאוג לכך שלא יהיו חסמים ולכן יש שתי הבהרות שאנחנו דורשים ממשרד התקשורת על מנת למנוע חסמים בכניסת המפעילים החדשים לשוק.

שלומי דגן: השאלות שלי, בעיקר למשרד התקשורת, אחת מהן נוגעת לקישוריות.

שלומי דגן: בדוח של נרה   למדנו שניתן לחשב את הקישוריות בדרכים שונות ובאופנים שונים.

שלומי דגן: יש את דרך המודל שעשה בו שימוש משרד התקשורת, שהגיעו לקישוריות של 6.87 אגורות נכון לינואר השנה ואם השימוש היה במודל אחר, מודל נפוץ יותר ומומחים טוענים שהיה צריך לעשות בו שימוש, המחיר היה שליש.

שלומי דגן: לצורך העניין הייתי רוצה לשאול את משרד התקשורת אם אתם מגלים בסופו של דבר שה- MVNO המפעיל החמישי לא נכנס לשוק בגלל עלויות בכלל ובפרט בגלל עלות הקישוריות, האם אתם שוקלים לעשות קישורית דיפרנציאלית שאותם הקישוריות שישלמו המפעילים תהיה נמוכה יותר לעומת קישוריות שישלמו כל שאר המפעילים.

שלומי דגן: שאלה שנייה נוגעת למכרז על התדרים.

שלומי דגן: בפברואר 2009 השר הקודם אריאל אטיאס פרסם מסמך מדיניות למכרז בו הוא פרסם שהתנאי העיקרי לזכייה במכרז יהיה מחיר נמוך לצרכנים.

שלומי דגן: לפני כחודשיים פרסמתם מכרז חדש לעניין, מכרז ספציפי ובו העניין של מחיר נמוך לצרכנים לא נכלל במכרז הזה.

שלומי דגן: השאלה היא מדוע העניין נשמט והאם זה לא יהיה נכון להכניס אותו חזרה.

שלומי דגן: בסופו של דבר, כמו שנאמר פה מקודם, כל המהלכים האלה אמורים להיות לטובת הצרכנים.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: עו"ד אברהם לוי מייצג את טלקום 365.

אברהם לוי: אנחנו הקבוצה הראשונה שקיבלה את רישיון ה-MVNO לפני ארבעה חודשים.

אברהם לוי: באותו יום שלחנו מכתבים לשלושת חברות הסלולר במטרה להקים צוותים, לנהל משא ומתן אינטנסיבי  לצורך הגעה להסכם.

אברהם לוי: המילים "אינטנסיבי" לא צוינו לשווא כי ידענו לפני מה אנחנו עלולים לעמוד.

אברהם לוי: ארבעה חודשים אחרי אנחנו עדיין לא מזהים את פריצת הדרך.

נחמן שי: קיבלתם תשובות?

אברהם לוי: קיבלנו תשובה ראשונה אחרי חודש.

נחמן שי: כי זה ל היה באס.אמ.

נחמן שי: אס...

אברהם לוי: העברנו מכתבים רשומים ועם אישורי מסירה כמו שעושים עורכי דין.

אברהם לוי: קשה לומר שישנה פריצת דרך.

אברהם לוי: זה לא מפתיע, מלכתחילה הסלולרים לא רצו מפעילי MVNO הם ניסו למנוע את זה בהליכים מול משרד התקשורת.

אופיר אקוניס: אל תעלה את זה כי גם פלאפון לא רצתה את סלקום ופלאפון וסלקום לא רצו את אורנג' וכדומה, אל תיקח את זה באופן אישי.

אברהם לוי: אנחנו לא לוקחים את זה אישית, אפילו חברים ומכירים אחד את השני מענף.

אברהם לוי: ההליך היה ברור, אנחנו ארבעה חודשים ואי אפשר לומר שהתקדמנו.

אברהם לוי: עדיין לא מצאנו את אותו מפעיל שיאמר מבחינתו, אסטרטגית, שווה לו להגיע להסדר.

אברהם לוי: כפי שזה נראה כרגע האסטרטגיה היא בואו נמחק אותם עוד כשהם קטנים, לפני שיתעוררו.

אופיר אקוניס: חוקקנו פה חוק בדיוק בשביל לתת מענה לזה, אמרתי, כשהצגתי במליאת הנסת בקיץ 2009, ניתן לשוק החופשי למצות את המשא ומתן וברגע שנראה שהמשא ומתן לא מגיע למיצוי, הרגולטור יתערב.

אופיר אקוניס: הרגולטור פה, שר התקשורת, המנכ"ל ויועציו, זה בדיוק מה שחוקקנו בחקיקה מאד נבונה ומידתית, קודם השוק החופשי יאמר את דברו, אם לא אמר את דברו בצורה טובה, הרגולטור יתערב.

אופיר אקוניס: הבנתי גם את האמירה שלך.

אברהם לוי: ראינו תכניות כמו תכניות שהם הציעו לחבר, או תניות אורנג' פרי, אנחנו נראה איזו הצעה תהיה היום במכרז החשכ"ל , זאת אומרת יזה מחיר יתנו לחשכ"ל.

אברהם לוי: הצענו גם הצעות על בסיס הצעות ניתנו לאחרים, אנחנו עדיין מחכים לתשובות, הצעה מאחת החברות ניתנה לפני חודש וחצי, תשובה עוד לא קיבלנו.

אברהם לוי: הטענה היא שמתחלפת ההנהלה, צוות חדש, לא ניכנס לפרטי המשא ומתן אבל אלה פחות או יותר רוח הדברים.

אברהם לוי: זה קצת מקשר אותי לדיון הבא ואומר את זה רק במשפט אחד, הנושא של תלשום עבור הרישיון.

אברהם לוי: כיוון שאנחנו נמצאים מצ הזה, אנחנו לא יודעים עדיין אם יש פה היתכנות כלכלית כמפעיל MVNO אנחנו מבקשים שאת התשלום עבור הרישיון נשלם אחרי שנחליט  - - -

אופיר אקוניס: ההערה הזן תבוא לידי ביטוי בישיבה הבאה.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: ליאור בנאי בבקשה מפרי טלקום, עדכן אותנו בהתקדמות שישנה או שנשמע פחות או יותר את ותם דברים שמר לוי דבר עליהם.

ליאור בנאי: אני אהיה קצר יותר וחד, שלוש נקודות קצרות ושאלה למנכ"ל משרד התקשורת.

ליאור בנאי: פרי טלקום מוכנה לספק שירות כמפעיל MVNO  כבר היום.

ליאור בנאי: אנחנו פועלים כבר כשנתיים, חלק מהמפעילים מכירים אותנו, הלוחות מכירים אותנו, אנחנו מוכנים.

ליאור בנאי: נקודה שנייה, אנחנו מתקדמים עם חלק מחברות הסלולר, בהתאם לחוק ה- MVNO משרד התקשורת הדיר חצי שנה ואנחנו בהחלט מנצלים אותה ומדברים, מקווים לטוב, תמיד אופטימיים.

ערן שלו: כמו שאמר מנכ"ל, זה רגיש מידי ואנחנו לא רוצים לרדת לפרטים של המשא ומתן.

ליאור בנאי: נקודה שלישית ואחרונה, שמאד רלוונטית לפרי טלקום כדי לקדם בצורה מהירה את התחרות, אנחנו מצפים לקבל גם רישיון של "mobile voice", יש החלטת  ממשלה שמספרה 2022, האם היא תיושם בינואר 2011 ונוכל להיות מפעיל מסחרי מלא בלי קשר למשא ומתן עם חברות הסלולר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה המשא ומתן הוא חצי שנה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא יותר מידי?

אופיר אקוניס: כך הציעה הממשלה והכנסת הצביעה בעד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה רע מאד שאנחנו רגילים לעבוד כך לאט.

נחמן שי: טוב...

אופיר אקוניס: אני שמח על חילוקי הדעות שמתגלעים בסיעת קדימה...

נחמן שי: זה לא עניין פוליטי, זה עניין מקצועי, משא ומתן לוקח זמן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל למה חצי שנה?

אופיר אקוניס: זה כבר לא משנה, הממשלה הציעה, הכנסת אישרה במושב הקודם ואנחנו כבר מסיימים את חצי השנה.

אופיר אקוניס: המנכ"ל אולי יענה למה הציעו דווקא חצי שנה.

אופיר אקוניס: שחר רז, אחרון הדוברים, מנכ"ל הום סלולר.

שחר רז: שמי שחר רז, אני מייצג את הום סלולר מהום סנטר, שאלה למשרד התקשורת, או אמירה.

שחר רז: התחלנו את משא ומתן למרות שאין לנו עדיין רישיון, אני מתרשם פחות או יותר כמו מר לוי, זה פשוט מאד לא משתלם להם, אלה התשובות שאני מקבל.

שחר רז: זה ייקח הרבה זמן.

שחר רז: הבעיה היא שהמשא ומתן לא יהיה רק על מחיר של דקה, יש עוד הרבה דברים שיהיו מחלוקת, למשל חיבור הנדסי שיצטרכו לדבר עליו, נושא של מחיר גלישה.

שחר רז: דיבר המנכ"ל בתחילת דבריו שבסוף רוב המכשירים בכלל יגלשו, יהיו דטה, לא יהיו העברת voice בכלל .

שחר רז: נושא אחרון, גם דברתם עליו, שה- MVNO בעצם יהיו שבויים בידי המפעילים שלהם וצריך לראות מה עושים עם המידע ללקוחות שיהיו בידי המפעילים על הסלולרים.

שחר רז: מבחינה תיאורטית ומעשית, כל לקוח טוב שיהיה ל- MVNO למחרת בבוקר ידפקו צלו החברות הסלולריות ויציעו לו הצעה בגרוש פחות, הם ידעו הכול על לקוחות ה- MVNO צריך לראות איך מפרידים את המידע הזה.

עדן בר טל: אתה קובע את המערכות שאתה מחזיק.

שחר רז: הבעיה שהחברות הסלולריות רואות...

שחר רז: בתפקיד אחרון שלי בחברה סלולרית הייתי אחראי על מערכות הבקרה של החברה הסלולרית, חברת הסלולר יודעת הכול על הלקוחות שעוברות דרכה.

שחר רז: איפה הוא גר, כמה הוא מדבר, מה אורחות חייו, הכול אפשר לדעת.

שחר רז: אני אומרת שצריך לראות בנושא הזה, אם זה לקוח של חברת ה- MVNO חברת הסלולר לא תוכל להשתמש במידע עליו.

שחר רז: כמו שחברת בזק לא תוכל להשתמש במידע שעובר דרכה לחברות הבין לאומיות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מדבר רק על מידע או על היכולת להתקשר ללקוח שלך ולקחת אותו.

שחר רז: הוא יכול לקחת, אם הוא ייקח מקרה אין לי בעיה, הבעיה היא שהוא יראה את כל מידע וידע מיהם הלקוחות הטובים שלי ויציע להם הצעה טובה יותר.

נחמן שי: ככל שהדיון הזה מתמשך אני יותר משתכנע שכל הפעילות המבורכת שאתם עושים במשרד התקשורת עדיין עוד לא הצליחה לפצח את הקוד הגנטי של חברות הסלולר בישראל.

נחמן שי: החברות הקיימות שהם חברות מעולות מבחינה מסחרית וטכנולוגית וקשה לומר מילה רעה עליהם, הישגים שלהם זה בית ספר לכל אחד מהתחומים, כולל שיווק, אבל הם סגרו את השוק באופן הרמטי והיזמים שנמצאים אתנו פה לא יצליחו לחדור, זה ברור לי, אלא אם אתם תתערבו ואני לא יודע מה הכלים שנמצאים בידיכם.

נחמן שי: אני רוצה לומר ככלל שמשרד התקשורת עושה עבודה מצוינת ואני מתרשם שהשר והצוות שלכם חדורים תחושה שצריך לשנות את השוק ואני מאמץ את ידיכם ואומר לכו הלאה בתחום הזה גם.

נחמן שי: לא באופן שתערערו את יסודות הסדר התקין כי אלו חברות וזה רגולטור ויש דברים שצריכים לעבוד באיזשהו אופן.

נחמן שי: אבל כלל, הרצון שלכם, שהוא לא פשוט בכלל למי שהתנסה פעם בעבודה במשק הה, להיכנס לעובי הקורה  ולהתעמת עם גורמים מאד חזקים היא מבורכת ועל זה אני מודה לכם.

נחמן שי: לכן אני אומר שגם פה לפי דעתי, כמוש אני מתרשם, אמרת אופיר ששמעת את המילים כשל שוק, אז זה כנראה שם המשחק, עדיין, אם כי שלושה גורמים קיימים אבל אנחנו יודעים שגם ביניהם משום מה הפערים לא יותר מידי גדולים, השוק הזה מסדר את עצמו מאד יפה.

נחמן שי: לכן ני חושב שכל פעולה שתעשו בתחום הזה, הכנסת צריכה לגבות אתכם, ובלל הוועדה הזו, כי בסופו של דבר טובת הציבור תצא נשכרת, אין לי ספק בכך.

נחמן שי: אני מדגיש, לא על חשבון החברות, שתתערער למשל היציבות העסקית שלהם, אבל זה כל כך רחוק מזה.

נחמן שי: כל הדבורים כאן הם זבובים שכל חברה סלולרית שפותחת את פה בולעת אותם בלי שזה יורגש, אבל עדיין הם יודעים שמהקטנים האלה צריך להיזהר.

נחמן שי: אני אומר, תעזרו להם, תנו להם הגנה ואת כל מה שקרה וקורה בשווקים אחרים כדי להכניס שחקנים אחרים, כולל מפעיל נוסף.

נחמן שי: אם זה לא יעבוד עם הוירטואליים, אז חזקו את המפעיל הנוסף.

נחמן שי: הפחד שלי הוא שהמפעיל נוסף גם יקבל כיסא ליד השולחן המשותף אם יוכיח עצמו אנחנו נצא את עצמנו בעוד כמה שנים באותו עניין, אבל זה סדר החיים בעולם, תפתחו את השוק מה שאתם יכולים ותעשו את העבודה הכי חשוב שיכולה להיות במשרד התקשורת.

אופיר אקוניס: מי שמסייע להם לפתוח את השוק זה אנחנו.

אופיר אקוניס: עשינו את זה ונמשיך במדיניות הזו.

אופיר אקוניס: בבקשה המנכ"ל, דברי סיכום.

עדן בר טל: אני אדלג על ל הנקודות שקשורות לדיון של 13:00 כדי לחסוך את זמנכם ולא להגיד דברים פולים מה עוד שצריך להתעמק בסוגיות האלה ולא להסתפק רק בכותרות.

עדן בר טל: לגבי הנושא של המודל של הקש"ג אני אבקש מד"ר אסף כהן שעבר עם חברת נרה לשאלה של קביעת המודל, הוא יסביר את זה.

עדן בר טל: הייתה לך הנחת מוצא עובדתית לא נכונה לגבי מה המודל המקובל ומה המודל החדש, ד"ר כהן יתייחס לזה.

אסף כהן: אני לא כל כך מעוניין לפרט על המודלים, אני לא חושב שזה מקום ולא השעה, בסופו של דבר נימקנו למה החלטנו ללכת על המודל שנכון להיום הוא הנוהג באירופה ולא ללכת למודל שהאירופאים מתכוונים לעבור אליו עכשיו, בשלב הזה , אם כי לא פסלנו את המודל החדש האירופאי אבל הצענו לבדוק אותו בפעם הבאה.

אסף כהן: לגבי מחירים דיפרנציאליים למפעילים חדשים, בכתב המינוי של ועדת המכרזים נכללה אפשרות כזו לבחון תעריפים דיפרנציאליים במידה ותעריפי הקישוריות שייקבעו לחברות הסלולר לא ישקפו את העלות לא יהיו גבוהים מהם.

אסף כהן: אז נאמר שם שאם זה יהיה המצב צריך לתת למפעילים החדשים לשלם את הקישוריות על פי העלות ויכול להיות שבשלב הביניים הזה גם כאשר אחרים ישלמו יותר מהעלות.

אסף כהן: בסופו של דבר ההחלטה שהתקבלה לגבי הקישוריות היא כזו שבינואר 2011 המחירים כבר משקפי עלות.

אסף כהן: מכיוון שלא נראה לנו שלפני ינואר 2011  יתחילו לעבוד מפעילים חדשים כך שמהבחינה הזו אין הצדקה לתעריפים דיפרנציאליים.

אסף כהן: אמר חבר הכנסת שי, מצבם של המפעילים החדשים זה לא כוחות בינם לבין חברות הסלולר לכן אני מניח שאם המשרד ישתכנע שיש קשיים מאד גדולים הוא יבדוק איך הוא יכול לסייע, לא צריך לפסול אפשרויות סיוע, אבל כרגע, הנושא של תעריפים דיפרנציאליים בנושא הקישוריות לא עומד על הפרק.

שלומי דגן: הרגולטור האירופאי במאי 2009 לא נתן הנחיה להשתמש ב"pure ___" במקום TS ____"?

אסף כהן: נבחין בין המלצה של רגולטור של האיחוד האירופאי לרגולטור אירופי לבנות מודלים על פי מודל מסוים ולפיהם לקבוע את הקישוריות, דבר שלוקח זמן, לבין מה קורה כרגע בשטח.

אסף כהן: כרגע בשטח, מה שנמצא באירופה זה המודל המומלץ האירופאי הקודם שנקרא "TS ___" ולא המודל החדש, גם כי הם עובדים עכשיו על יישום המודל החדש ואני לא רוצה להיכנס להסברים למה כתוב בחוות הדעת השונות למה חשבנו שנכון כרגע ללכת על המודל הקיים באירופה.

אסף כהן: הייתה שאלה לגבי מחיר הנמוך יותר, מה שהשר אטיאס אמר אז, שהמדינה לא רוצה לעשות כסף ממכרז תדרים הנוכחי.

אסף כהן: צריך לזכור שהיו שני מכרזים בעבר, אם זה המכרז של סלקום שהמדינה החליטה שהיא לא רוצה לעשות כסף ממכרז התדרים ועשתה את התחרות על המחיר הנמוך יותר.

אסף כהן: לעומת זאת, במכרז אחר כך, שהיה מכרז שפרטנר זכתה בו, המדינה החליטה שהתחרות תהיה על מחיר הצועה ופרטנר שילמה 400 מיליון דולר.

אסף כהן: ההחלטה של השר אטיאס הייתה שמכיוון שהשוק נמצא במצב בו הוא נמצא, המדינה לא רוצה לקבל כסף עבור התדרים, אלא בעצם להגדיל את תחרות ודרך זה להעביר את הפירות של הכניסה של המתחרה החדש לידיים של הציבור.

אסף כהן: הדרך לעשות את זה, כבר בכתב המינוי של הוועדה נשיתן על ידי השר כחלון, הדרך שהוצע לעשות את זה היא לא בדרך של קביעת מחיר נמוך כי צריך לזכור שהשוק יום זה לא השוק שעמד בפני סלקום.

אסף כהן: כשאתה אומר מחיר נמוך, השאלה לאיזה שירות ואיך אתה מודד.

אסף כהן: לכן מה שנקבע על ידי השר כחלון זה לשמר את זה שמדינה לא תעשה כסף מהמכרז בדרך שאם ייקבע המחיר בתחרות, תהיה תחרות ערה על הרצועות וייקבע מחיר גבוה, תהיה דרך להחזיר את אותו סכום ששילם הזוכה על פי יכולת שלו לחדור לשוק.

אסף כהן: ברור שבמצב היום, זוכה שמצליח לחדור לשוק ולהשיג נתחי שוק, כנראה הציע הצעה טובה למנויים, או מחיר נמוך, או שירות מאד טוב ובודאי שניהם.

עדן בר טל: אין דרך לשחקן חדש להיכנס אלא הורדת מחיר בצורה משמעותית.

אופיר אקוניס: אני מניח שהרבה מהדברים שנשמעו פה יבואו לידי ביטוי בישיבה הבאה, ובעיקר בישיבה הבאה אחריה.

אופיר אקוניס: אני רוצה לסכם, ועדת הכלכלה, כהרגל, תמשך לגבות את הצעדים הטובים והנבונים שכמדיניות החליטה עליהם הממשלה לפתיחת השוק לתחרות ובעצם הביצוע הוא בידי שר התקשורת ומשרד התקשורת.

אופיר אקוניס: אני חושב שעמדנו מבחן הזה, קודם כל נושא הכנסת המפעילים הוירטואליים, ולעמוד בו גם בנושא הכנסת המפעיל הבא החמישי.

אופיר אקוניס: אני מבקש גם שמשרד התקשורת ייתן לנו, לחברי הכנסת, תמיכה בהצעות חוק פרטיות שהן חלק מהמדיניות הזו כדי לפתוח את השוק לתחרות.

אופיר אקוניס: כמו למשל, ביטוח קנסות היציאה, הצעת חוק שעומדת לדיון במושב הזה, וגם הצעת חוק שכבר הוגשה שאני אחד מיוזמיה, לפעול לפישוט והסדרת חשבונות הטלפון, שהציבור יתחיל להבין מה רוצים ממנו, זה הכול ביחד פתיחת השוק לתחרות.

אופיר אקוניס: אני קורא בשם ועדת הכלכלה לחברות הסלולר לסיים את המשא ומתן ולאפשר את ניסת מפעילים הוירטואליים שכבר קיבלו או יקבלו רישיונות.

אופיר אקוניס: ככל שהמשא ומתן הזה לא יסתיים, החוק אומר את הדבר בצורה משפורשת, החוק כתוב וברור, אף אחד לא ערער עליו, משרד התקשורת יתערב ככל שמאפשר לו החוק שחוקקנו כאן כדי להביא לתחרות לטובת הצרכנים.

אופיר אקוניס: אנחנו נמשיך ונסייע לכם, למשרד התקשורת, לשר ולממשלה לקדם את זה, כפי שגם אמר חבר הכנסת שי, כל דבר שיפתח את השוק לתחרות ויוזיל עלויות לצרכן.

אופיר אקוניס: תודה לכולם הישיבה נעולה.