ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 244, 2010-10-11 09:30

אברהם מיכאלי: בוקר טוב.

אברהם מיכאלי: אנחנו פותחים ישיבה ראשונה של ועדת החוקה במושב הזה, שהחיינו לא מברכים, אבל שתהיה לנו דרך צלחה.

אברהם מיכאלי: הנושא הראשון שנדון בו היום זה נושא תקנות החברות (אגרות) (תיקון), התש"ע-2010.

אברהם מיכאלי: מי מציג את זה מטעם משרד המשפטים?

אברהם מיכאלי: תתני לי קצת רקע, אני מבין שעשיתם פה כמה תיקונים חשובים, כי זה טוב לאזרח.

אברהם מיכאלי: בואו נסביר לאזרחים למה אנחנו משנים להם סכומים, נסביר להם שלא מענישים אותם.

גלי גרוס: אני היועצת המשפטית של רשות התאגידים.

גלי גרוס: מונחים בפני הוועדה שלושה סטים של תקנות מתוך סך כולל של חמישה סטים של תקנות, שעושות איזה תיקון רוחבי בכל היחידות של רשות התאגידים בהיבט של האגרות, גם האחדה והתאמה, גם הוספת שירותים נוספים, הוזלת שירותים לאזרח.

גלי גרוס: אני תיכף אתייחס לתיקונים העיקריים.

גלי גרוס: אני אשמח אם אפשר להתייחס לתקנות כמכלול, כי יש שם דברים מקבילים.

גלי גרוס: מה שמונח בפני ועדת החוקה היום זה תיקון לתקנות החברות, החברות המסחריות, הסדרת הנושא של חברה לתועלת הציבור ואגרות העיון, שעד היום לא הוסדר בכלל, ותיקונים מקבילים בתקנות העמותות.

גלי גרוס: מדובר במספר תיקונים עיקריים.

אברהם מיכאלי: את כרגע מתייחסת לשלושת הנושאים.

גלי גרוס: הם מקבילים.

אברהם מיכאלי: בהתחלה אמרתי תקנות העמותות (אגרות).

אברהם מיכאלי: את מדברת על מכלול הדברים.

גלי גרוס: אני מדברת על המכלול.

גלי גרוס: אני אתן הצגה כוללת, כ י הדברים מקבילים, וחבל לחזור, ואחר-כך, אם תרצה לעבור סט אחד אחרי השני, אפשר גם לעשות את זה.

גלי גרוס: התכלית העיקרית של התקנות האלה נבעה מהתקדמות של פרויקט הסריקה של תיקי תאגידים ברשות התאגידים.

גלי גרוס: תהליך הסריקה כבר הושלם לגבי תיקי עמותות ושותפויות, והוא נמצא בעיצומו לגבי תיקי חברות מסחריות, שם ההיקפים הרבה יותר גדולים.

גלי גרוס: מדובר בכ-200,000, אפילו יותר, של תיקי חברות שצריך לסרוק.

גלי גרוס: בעקבות ההתפתחות של פרויקט הסריקה, המשמעות היא, שאי-אפשר, ככל שהתיק נסרק, לעיין בתיק פיזי של תאגיד, של חברה או של עמותה, אלא צריך לעיין בתיק בעמדות מחשב בלשכת הרשם.

גלי גרוס: כדי לייעל את השירות לציבור, וזה דבר שגם מתאפשר בעקבות פרויקט הסריקה, שלא היה אפשרי קודם, אנחנו- - -

אברהם מיכאלי: אנחנו מחזיקים עדיין סניף נוסף מחוץ לירושלים?

גלי גרוס: תלוי של אילו יחידות.

אברהם מיכאלי: פעם היה סניף בתל-אביב, שאפשר היה גם לעיין בו, ששם אפשר להסתכל בשמות של חברות.

גלי גרוס: יש מידע מסוים שאפשר לקבל באינטרנט.

גלי גרוס: האיתור הבסיסי של חברות אפשר לקבל באינטרנט, וגם נסח חברה אפשר לקבל באינטרנט.

אברהם מיכאלי: מבחינה פיזית יש סניף בתל-אביב?

גלי גרוס: יש סניפים של רשם המשכונות שפרוסים ברחבי המדינה, שירותים מסוימים של רשם החברות ניתנים גם בהם.

גלי גרוס: עיון פיזי, לדעתי, רק ברשם החברות בירושלים, והיום אנחנו בתהליכי הקמה של סניף בתל-אביב.

גלי גרוס: עם התקדמות פרויקט הסריקה אי-אפשר יהיה עוד לעיין בתיק פיזי, אלא רק בתיק סרוק, כשכרגע אפשרות העיון היא בעמדות מחשב אצל רשם העמותות או אצל רשם החברות, והוקם חדר עיון מאוד מסודר ומובנה כדי שאפשר יהיה לעמוד בביקושים לעיונים בתיקי החברות.

גלי גרוס: מדובר בכ-100 עיונים ביום, שמודפסים מתוכם בסביבות 100 מסמכים לכל תיק חברה.

גלי גרוס: הוקם חדר עיון עם עמדות הדפסה, אבל העומס על החדר הזה צפוי לגדול עם התקדמות פרויקט הסריקה, ואנחנו גם רוצים לחסוך לציבור את הצורך להגיע לירושלים ולעיין בתיקים, ולכן אנחנו מציעים באופן רוחבי גם לגבי שותפויות, גם לגבי חברות, גם לגבי עמותות, את האפשרות של קבלת תיק סרוק בדואר או בלשכה של כל תיקי החברה.

גלי גרוס: אפשר לקבל את הדיסק הזה, לקחת אותו ולהדפיס ממנו, להשתמש בו בכמה מסמכים שצריך.

גלי גרוס: זה יהיה תיק מסודר שמוטבע עליו הלוגו של משרד המשפטים.

גלי גרוס: המסמכים מאומתים בדיסק הזה בחתימה מוסדית, והדיסק הזה הוא קובץ המקור שאפשר יהיה להסתובב אתו ולהראות את המסמכים.

גלי גרוס: אפשר יהיה להדפיס מתוכו ואפשר יהיה להעתיק אותו.

אברהם מיכאלי: איך אפשר יהיה להתגבר על אימות חתימה, אימות מתאים למקור?

גלי גרוס: גם היום לא כל האנשים שמעיינים בתיק מבקשים אימות.

גלי גרוס: לפעמים מדפיסים את המסמך ומשתמשים בו משום שהם צריכים את המסמך עצמו.

גלי גרוס: יש אפשרות של אימות חתימה, ובמידה מסוימת הסדרנו ועשינו התאמה של האגרה לאימות חתימה אצל רשם החברות וגם אצל רשם העמותות, אבל בתוך הדיסק הסרוק, במסגרת הסריקה, על כל מסמך שנסרק יש מין חותמת בדף נפרד, חתימה מוסדית, שמדברת על זה שזה מסמך שנסרק מתוך תיק של משרד המשפטים.

גלי גרוס: וככל שיציגו את הקובץ המקורי עצמו, שהוא גם יסומן בנפרד כקובץ של משרד המשפטים, אפשר יהיה להראות שכל אחד מהמסמכים שמופיעים בדיסק הצרוב הזה הם מסמכים שנסרקו על-ידי משרד המשפטים, ולכן אין צורך באימות חתימה נפרד.

אברהם מיכאלי: אלא אם כן לאיזה מסמך ספציפי תהיה, למשל, התייחסות שאתם דורשים אגרה נפרדת על אימות מסמך ספציפי.

גלי גרוס: אם מדפיסים אצלנו בלשכה את המסמכים ומבקשים אימות של המסמך, אפשר יהיה עדיין לקבל, לגבי מסמכים שבדיסק אין צורך באימות הספציפי.

גלי גרוס: זה שירות אחד שאנחנו מוסיפים באופן רוחבי.

אברהם מיכאלי: זה לא ברור לי.

אברהם מיכאלי: ראיתי פה התייחסות לנושא של תעודת תאגיד.

אברהם מיכאלי: נניח, אדם לקח דיסק אליכם, לקח את הדיסק והדפיס את תעודת התאגיד מתוך הדיסק, זה לא מספיק לו לאימות חתימה.

גלי גרוס: תלוי לאיזה צורך.

אברהם מיכאלי: נניח פקיד בבנק היום, לצורך פתיחת חשבון, רוצה תעודת תאגיד.

גלי גרוס: תלוי לאיזה צורך.

גלי גרוס: בבית המשפט כן אפשר לקבל, למיטב הבנתי, את הדיסק עצמו כקובץ אלקטרוני שחתום בחתימה מוסדית.

גלי גרוס: ברגע שמדפיסים מתוכו מסמכים, יכול להיות שהבנק יוכל לקבל את זה בחתימת נאמן למקור של עורך-דין מטעם החברה.

גלי גרוס: לחילופין, השירות שמוצע כאן הוא שירות חלופי, בגלל שתעודת התאגדות היא מסמך מאוד נפוץ שמבקשים אותו באופן שוטף.

גלי גרוס: היום העלות של קבלת תעודת התאגדות היא עלות של עיון בתיק שלם של חברה, שהיא 45 שקלים, ועוד 2 שקלים לאימות.

גלי גרוס: לפי המצב הנוכחי, 2 שקלים לאימות המסמך.

גלי גרוס: בגלל שזו בקשה כל כך נפוצה, אנחנו מציעים להתייחס אליה באופן נפרד, ואפשר יהיה לקבל בלשכה רק את תעודת ההתאגדות, אם רוצים לאמת אותה, תהיה תוספת של 4 שקלים לפי העלות החדשה, ורק תעודת ההתאגדות עצמה היא 10 שקלים, בלי צורך לשלם את כל ה-47 שקלים של עיון בתיק חברה.

גלי גרוס: במקביל, אפשר יהיה לקבל את זה בדיסק, בעלות של הדיסק שהיא 60 שקלים לגבי חברות ו-50 שקלים לגבי עמותות, ככל שמדובר במשלוח בדואר.

אברהם מיכאלי: לסכומים נתייחס בהמשך.

אברהם מיכאלי: העיקרון שאתם מדברים עליו זה התייעלות,שהיא חשובה מאוד, שהאזרח לא יצטרך לעמוד בתור ולא לנסוע לירושלים.

גלי גרוס: לא להגיע בכלל, הוא יוכל לקבל את זה בדואר.

אברהם מיכאלי: הוא יוכל להזמין את התקליטור, והוא יוכל לשמש לו עד להודעה חדשה, שיהיו עדכונים בתיק.

אברהם מיכאלי: עד לאותו יום זה מעודכן, ואם אדם עושה פעולות נוספות בחברה, המסמכים ישתנו כמובן.

גלי גרוס: גם כשהוא מעיין בתיק החברה בלשכה זה מעודכן לאותו יום.

גלי גרוס: זה ייתר לו את הצורך להגיע לירושלים, לחכות בתור לחדר העיון, להדפיס את המסמכים בעלות של הדפסה אצלנו, שהיא יותר יקרה מן הסתם מעלות של הדפסה אצלו בבית, וכך לקבל את כל המסמכים.

גלי גרוס: זה גם ינגיש את כלל המסמכים בתיקי ציבור, זה גם יקל על העבודה שלנו, זה יסייע לאזרח.

אברהם מיכאלי: מה אחוז תיקי החברות שסרקתם עד היום?

גלי גרוס: שליש מתיקי החברות, כל תיקי העמותות וכל תיקי השותפויות.

אברהם מיכאלי: נתמקד רגע בחברות.

אברהם מיכאלי: לשליש כבר אפשר לקבל את התקליטורים, לגבי שני השלישים האחרים, עד שלא תגיעו לזה, יצטרכו לפעול בשיטה הישנה.

ירמיהו גור: אני סגן ראש רשות התאגידים, ולמעשה, מופקד על יחידת רשם החברות.

ירמיהו גור: נכון שסרקנו רק שליש מהתיקים, אבל לציבור, הנושא הזה כבר שקוף.

ירמיהו גור: כל תיק שמבקשים להזמין לעיון, אוטומטית אנחנו כבר מעבירים אותו לסריקה, והלקוח מקבל אותו סרוק.

אברהם מיכאלי: כמה זמן לוקחת סריקה?

ירמיהו גור: בין יומיים לשבעה ימים.

אברהם מיכאלי: אם זה לא דחוף, אתם יכולים להגיד לו: חביבי, במקום להגיע עד לכאן, תחכה, בעוד שבוע יהיה לך דיסק.

ירמיהו גור: הפסקנו לחלוטין.

ירמיהו גור: חדר העיון הממוחשב, שמכיל 20 עמדות.

ירמיהו גור: פתחנו בהרצה שקטה לפני כחודש, הדבר עובד מצוין, וגם הביקוש גדל יותר ויותר.

ירמיהו גור: זה עובד די חלק.

ירמיהו גור: בדיוק סיימנו את ההרצה.

ירמיהו גור: כל תיק שמבקשים להזמין אנחנו סורקים, אם הוא לא סרוק, ומקבלים את התיק.

אברהם מיכאלי: אם אדם רוצה לקבל מיידית, אולי לא נוח לו והוא יצטרך להגיע לעמדה.

גלי גרוס: בכל מקרה, מיידית זה לא היה אפשרי, כי התיקים היו מאוחסנים בארכיון ולקח זמן מרגע ההזמנה ועד שאפשר היה לעיין.

אברהם מיכאלי: היום העורך-דין או האזרח שפונה אליהם לא יכול לקבל את זה באופן מיידי, אפילו לעיון.

אברהם מיכאלי: צריך להזמין תור או משהו כזה?

ירמיהו גור: הוא לא יכול, וזה תמיד היה כך.

ירמיהו גור: סמוך לשנת 1995 ארכיון רשם החברות רובו עבר.

ירמיהו גור: אני זוכר את זה עוד מהיותי עורך-דין פעיל במגזר האזרחי.

ירמיהו גור: היתה תקופה שניתן היה להזמין תיק ולקבל אותו בו ביום, אבל לימים, מפאת גודל הארכיון, זה הופסק.

ירמיהו גור: אפשר היה לקבל את זה בהדרגה יותר ויותר.

ירמיהו גור: בהשוואה לטאבו אנחנו מאוד מתקדמים, כי זכור לי שהזמנת תיק לעיון בטאבו לוקחת לפחות שבועיים, בטאבו תל-אביב.

אברהם מיכאלי: שיהיה ברור, אנחנו מבחינים בין עיון בכל התיק לבין הוצאת תעודת תאגיד או משהו כזה.

ירמיהו גור: בהוצאת נסח ותעודת תאגיד אין עם זה שום בעיה.

ירמיהו גור: ניתן להוציא במקום.

גלי גרוס: ככל שהתיק סרוק.

ירמיהו גור: תעודת ההתאגדות שמורה במחשב, וניתן להוציא אותה בכל מקרה, גם ללא קשר לתיק עצמו.

אברהם מיכאלי: אתה מדבר על התיק הכללי, שהוא הרבה יותר גדול ומאוחסן במקום אחר.

ירמיהו גור: הסריקה בתוך שניים עד שבעה ימי עבודה.

ירמיהו גור: הפרוצדורה הזאת עובדת מצוין, ואנחנו לא מאפשרים היום לעיין בתיקי נייר.

ירמיהו גור: חשוב גם לציין שהעיון בתיקי הנייר הצריך המון משאבים שלא תמיד היו קיימים כדי להשגיח על עיון בתיק נייר, עם כל ההשלכות.

ירמיהו גור: הסריקה מאפשרת שמירה על התיקים, מבטיחה מפני איבוד מסמכים, מונעת בעיות בתיקים ומונעת דפדוף לא נכון.

ירמיהו גור: חשוב מאוד שהעיון בתיקי הנייר ייפסק.

אברהם מיכאלי: לפי הקצב הזה תגיעו למצב שכל מי שמזמין תיק, התיק שלו ייסרק- - -

ירמיהו גור: הגענו.

אברהם מיכאלי: יש לכם היום שליש.

אברהם מיכאלי: אדם שמזמין תיק שעדיין לא סרוק, התיק שלו ייסרק, ואז גם לא תצטרכו לתת לו תיק נייר, אלא תמיד תתנו לו דיסק, או לחילופין באינטרנט.

ירמיהו גור: נכון.

גלי גרוס: היום הגישה לאינטרנט היא לא לתיק החברה, אלא לנסח החברה, שזה איזו תמצית מידע מחשובית לגבי חברה.

גלי גרוס: העיון בתיק החברה עצמו, שכולל את כל המסמכים שנמצאים בתיק, זה במסגרת הדיסק הסרוק.

אברהם מיכאלי: אני מבהיר לפרוטוקול שאנחנו מבחינים בין מסמך מיידי שאפשר לקבל, שזה תעודת תאגיד פלוס מידע על החברה, שזה נסח החברה, לבין התיק הכללי שאתם היום כבר כמעט ולא תעמידו את הניירות לעיון אנשים, אלא תמיד תהפכו אותו למסמך ממוחשב - -

ירמיהו גור: למסמך ממוחשב או סרוק.

אברהם מיכאלי: - - ואז מי שרוצה דיסק מזמין דיסק.

ירמיהו גור: מי שרוצה לעיין, מעיין במקום.

אברהם מיכאלי: מעיין במחשב.

אברהם מיכאלי: הוא לא מעיין בתיק עם ניירות.

אברהם מיכאלי: במקום שהוא יגיע ויעיין שם בתיק, אתם אומרים: קח את הדיסק הזה, תשב אצלך במשרד, תעיין שם, או שנשלח לך את זה בדואר.

גלי גרוס: זה שירות אחד שאנחנו מחילים רוחבית על כלל התאגידים ברשות התאגידים.

גלי גרוס: דבר נוסף שגורמות התקנות, הן מפחיתות את אגרת העיון בנסח החברה באינטרנט מ-45 שקלים, שזאת העלות היום, ל-15 שקלים.

גלי גרוס: היתה עלות זהה בין עיון באינטרנט לבין קבלת הנסח בלשכת הרשם.

אברהם מיכאלי: זה כמו בטאבו.

גלי גרוס: בטאבו זה בכל זאת מטריה שונה.

אברהם מיכאלי: כמה עולה בטאבו לעיין?

גלי גרוס: 10 שקלים.

גלי גרוס: עוד מעט נבקש ממך שתורידי גם פה ל-10 שקלים.

גלי גרוס: אפשר יהיה להסביר הבחנות מסוימות.

גלי גרוס: בכל זאת כאן מדובר במידע מסחרי לגבי חברה, לא במידע של יחידים, אבל נגיע לסכומים.

אברהם מיכאלי: עוד מעט נגיע לסכומים, נדבר על הסכומים.

גלי גרוס: הדבר הנוסף שהתקנות האלה עושות, וזה בדרך כלל לגבי חברה לתועלת הציבור, זה קודם כול מפחיתות את אגרת הרישום של חברה לתועלת הציבור.

אברהם מיכאלי: איך עבדתם עד עכשיו, מאז שאישרנו את החוק?

אברהם מיכאלי: לפני כמה זמן אישרנו לכם?

גלי גרוס: ב-2007.

אברהם מיכאלי: עד עכשיו גביתם את הסכום הגבוה?

גלי גרוס: עד עכשיו אגרת רישום של חברה לתועלת הציבור היתה זהה לאגרת הרישום של חברה מסחרית, שהיא 2,400 שקלים, ואנחנו רוצים להפחית את זה היום- - -

אברהם מיכאלי: אנחנו אישרנו את התקנות ההן כך?

גלי גרוס: התקנות ההן היו עוד קודמות לתיקון מס' 6, והדברים לא השתנו עד היום.

גלי גרוס: החברות הסתדרו עם זה, החברות לתועלת הציבור נרשמו, אבל אנחנו חושבים שלא נכון שחברה לתועלת הציבור תשלם את הסכום הגבוה של רישום חברה עסקית, וצריך להתאים אותו ולהקביל אותו לסכום של רישום עמותה.

גלי גרוס: בנוסף, אנחנו גם מסדירים את כל הנושא של אגרות העיון של חברות לתועלת הציבור שעד היום לא הוסדר בנפרד.

גלי גרוס: לגבי חברה לתועלת הציבור – עד היום היו שני מסמכים, תיק חברה אצל רשם החברות ותיק אצל רשם ההקדשות.

גלי גרוס: גם מבחינת נוהלי עבודה אנחנו מאחדים הכול כדי שאפשר יהיה לעיין אצל רשם ההקדשות בכל המסמכים שנוגעים לחברה לתועלת הציבור, ואנחנו רוצים להסדיר את אגרות העיון שהיו קודם, ככל שהיה מדובר בעיון אצל רשם החברות כמו חברה רגילה, וככל שהיה מדובר בעיון אצל רשם ההקדשות.

גלי גרוס: מכיוון שלא היתה הסדרה של אגרות העיון, אלה היו אגרות לפי חוק חופש המידע.

גלי גרוס: אלה אגרות הרבה יותר יקרות וגם חשבנו שאין לזה הצדקה, ולכן קבענו סט מיוחד של תקנות לחברה לתועלת הציבור, שמקביל את אגרות העיון לאגרות העיון של עמותה.

אברהם מיכאלי: מקום העיון של חברה לתועלת הציבור וחברה רגילה, אפשר לעשות את זה באותה עמדה?

גלי גרוס: אפשר, אבל בגלל שלגבי חברה, לפחות פורמלית, יש שני תיקים, תיק אחד שמתנהל אצל רשם החברות לכאורה – היום אנחנו רשות אחת – מבחינת הדין היבש- - -

אברהם מיכאלי: יש היום רשות אחת.

גלי גרוס: מבחינת הדין היבש יש תיק שלכאורה מתנהל אצל רשם החברות ויש תיק נפרד שמתנהל אצל רשם ההקדשות, שנוגע למסמכים הנוספים שחברה לתועלת הציבור צריכה להגיש לעומת חברה.

גלי גרוס: היום הרצון הוא לאפשר עיון של כל המסמכים האלה – מכיוון שממילא מדובר בתיקים סרוקים – אצל רשם ההקדשות במסגרת המחשב או במסגרת הדיסק שאפשר יהיה לקבל, וכך לא יהיה צורך בכפילות הזאת בין רשם החברות לרשם ההקדשות.

גלי גרוס: ואנחנו מקבילים את כל הנושא של אגרות העיון לאגרות העיון בעמותה, שהן יותר נמוכות מאגרות העיון של חברה עסקית.

גלי גרוס: רק לשם ההמחשה, עיון בתיק חברה רגילה עולה 45 שקלים, עיון בתיק של עמותה עולה 28 שקלים.

אברהם מיכאלי: לכן לא הבנתי למה העליתם את זה פי שניים.

גלי גרוס: לא העלינו.

גלי גרוס: זה המצב הקיים.

אברהם מיכאלי: בתיקון אתם מבקשים להעלות את זה פי שניים.

גלי גרוס: לא.

אברהם מיכאלי: כן.

אברהם מיכאלי: הדיסק עולה 50 שקלים.

גלי גרוס: יש הבדל בין מצב שבו מעיינים- - -

אברהם מיכאלי: עוד נגיע לסכומים.

גלי גרוס: אני רוצה להסביר את ההבחנה, וממה היא נגזרת.

גלי גרוס: העלות הזאת של 45 שקלים או 28 שקלים, לפי העניין, היא אך ורק להגיע ולקבל את הדיסק על המחשב.

גלי גרוס: הדפסה של כל עמוד מעבר לזה עולה תוספת משמעותית.

גלי גרוס: במקרה הזה אתה יכול לקבל בדיסק את כל המסמכים שבתיק אליך הביתה ולא לשלם תשלום נוסף על הדפסה.

גלי גרוס: אם אנחנו לקוחים בממוצע את אותם 100 עמודים שמדפיסים מכל תיק חברה אצל רשם העמותות, העלות יוצאת משמעותית יותר נמוכה.

אברהם מיכאלי: העיקרון הזה ברור לי, רק לא הבנתי מה ההבדל בין  עלות דיסק של חברה לבין עלות דיסק של עמותה, ששם אתם מעלים פי שניים.

גלי גרוס: לא.

אברהם מיכאלי: מה "לא"?

אברהם מיכאלי: הדיסק עולה פי שניים.

אלעזר שטרן: הוא מתכוון שהעלאה לחברה זה מ-45 שקלים ל-60 שקלים, ופה זה 28 שקלים- - -

אברהם מיכאלי: שם העליתם מ-45 שקלים ל-60 שקלים, ופה העליתם מ-28 שקלים ל-50 שקלים.

גלי גרוס: מבחינת היחסים?

אברהם מיכאלי: תביני, אני דואג יותר לאזרח הקטן מאשר לחברה עסקית, כי לחברה עסקית, עוד 10 שקלים זה פחות נורא.

אברהם מיכאלי: לאזרח שבא לבקש תיק עמותה, ובדרך כלל הוא בא בלי עורכי-דין, בלי כלום, צריך לעזור לו.

גלי גרוס: העלויות של דיסק וצריבת הדיסק שלוקח הרבה מאוד זמן- - -

אברהם מיכאלי: השאלה, אם המרכיב הוא הדיסק או המרכיב הוא- - -

גלי גרוס: הדיסק עצמו הוא שולי.

גלי גרוס: המרכיב העיקרי זה הנושא של הצריבה, זמן צריבת התיק.

גלי גרוס: ודווקא רצינו בהקשר הזה לבוא לקראת העמותות והפחתנו.

גלי גרוס: הרי אין הבדל בין עלויות של צריבת תיק עמותה לעלויות של צריבת תיק חברה, מעבר לזה שלפעמים תיק חברה הוא יותר גדול.

גלי גרוס: דווקא בגלל שבעמותות האגרות הן מופחתות לעומת האגרות של חברה, רצינו להפחית את מחיר השירות של דיסק צרוב בעמותה לעומת חברה, לכן זה 50 שקלים במקום 60 שקלים.

גלי גרוס: זה היה הרציונל.

אברהם מיכאלי: נגיע שם לאיזו פשרה.

אברהם מיכאלי: קופת האוצר לא תקרוס אם אני אפחית שם את הסכום.

גלי גרוס: בנוסף לכל מה שאמרתי עד עכשיו אנחנו עושים איזו האחדה והתאמה של הסכומים השונים באופן רוחבי.

גלי גרוס: הדפסת מסמכים עד היום לא הוסדרה בתקנות החברות בכלל, כי היתה התייחסות רק לצילום מסמכים.

גלי גרוס: צילום עלה 2 שקלים.

גלי גרוס: אנחנו מתאימים שצילום או הדפסה של מסמך יעלו 2 שקלים.

גלי גרוס: אימות מסמך עלה 2 שקלים, שזה נראה לנו סכום לא הגיוני, ולכן העלינו אותו ל-4 שקלים.

אברהם מיכאלי: לאימות נוסח חייבים לגשת לפקיד.

אברהם מיכאלי: בהיגיון שלכם, כמה שפחות להגיע לפקידים.

גלי גרוס: אימות חתימה זה לא שירות שאנחנו יכולים לייתר, אבל עלות כמו הדפסה, נראה שזו לא עלות הגיונית.

גלי גרוס: בעמותות העלות של הדפסת מסמך עלתה 1 שקל ועלות של אימות מסמך היתה 8 שקלים.

גלי גרוס: עשינו גם כאן את ההתאמה שעלות של אימות תרד ל-4 שקלים ועלות של הדפסת מסמך תהיה 2 שקלים, כמו בחברה, כשבמקביל יש להם עכשיו גם השירות הנוסף של קבלת הדיסק המלא בלי צורך לשלם כל תשלום נוסף בגין ההדפסה.

גלי גרוס: אלה התיקונים העיקריים באופן רוחבי.

גלי גרוס: בגלל שהם מקבילים במידה מסוימת רציתי כן להציג אותם באופן כללי.

אברהם מיכאלי: צריך לברך אתכם על היוזמה הזאת, כי השירות הזה הוא שירות חשוב מאוד גם לבעלי מקצוע שניגשים אליכם, גם עורכי-דין, גם רואי חשבון, וגם לאזרחים רגילים.

אברהם מיכאלי: אני יודע שיש לכם שם שירות לא פורמלי של מאכערים שעובדים שם, שזה עוזר, אבל זה מכביד על אנשים שעושים שם את השירות הזה אקסטרה רשם החברות.

ירמיהו גור: אני יכול לומר מספר דברים בעניין?

אברהם מיכאלי: תצא למסדרון, תראה אותם.

אברהם מיכאלי: האנשים האלה כבר הפכו לטייקונים שם.

ירמיהו גור: השקענו בשנתיים האחרונות המון עבודה, גם בעקבות דוחות ביקורת, כדי לחסל את התופעה.

ירמיהו גור: אפשר להבדיל בין מאכער לבין שליח משפטי על-ידי זה  שהמאכער הוא מישהו שמסוגל לקצר את התור ולעשות משהו שאדם רגיל לא יכול.

ירמיהו גור: למיטב אמונתי והכרתי, כיום ברשם החברות- - -

אברהם מיכאלי: בכך אתם פוגעים בהם חזק, כי כבר לא יצטרכו אותם.

אברהם מיכאלי: אגב, אין לי שום דבר נגדם, הם עשו שירות נאמן לאזרחים.

אברהם מיכאלי: הרבה אנשים לא הגיעו לירושלים ובטלפון אחד הם פתרו את הדברים.

ירמיהו גור: בימים שהיה שירות פחות טוב, הם נכנסו לוואקום.

ירמיהו גור: נעשתה עבודה שהסתיימה בדוחות מחשוב כדי לוודא שכל העובדים עובדים בשיטת FIF”O, כלומר, אין קיצורי דרך.

ירמיהו גור: הופסק חלק מן השירות הפרונטלי כדי שאפשר יהיה לעמוד בזמני טיפול, מה שאי-אפשר היה פעם.

ירמיהו גור: יש על זה ממש פיקוח הדוק.

ירמיהו גור: לגבי מאכערים ברשם החברות, זה שמם הישן, היום שמם הנכון הוא "שליחים משפטיים", כי לקצר, הם כבר לא יכולים.

אברהם מיכאלי: בתוך כמה זמן היום לוקח לאשר שם של חברה?

ירמיהו גור: על המקום.

אברהם מיכאלי: אם אין בעיה בשם, אתה אומר- - -

ירמיהו גור: גם אם יש בעיה, מתנהל אתו דין ודברים, מסבירים לו מה כן אפשר ומה אי-אפשר.

ירמיהו גור: רישום חברה זה במקום.

אברהם מיכאלי: אתם נותנים מידע מקדים על שמות?

ירמיהו גור: יש באתר האינטרנט שלנו ושל רשם סימני המסחר.

ירמיהו גור: כל אחד יכול לבדוק, לראות ולבחון את השם שלו.

אברהם מיכאלי: לבחון את השם שלו במידע מוקדם.

אברהם מיכאלי: זה לא כמו פעם שהיו באים, שואלים, וחוזרים ובאים.

ירמיהו גור: לא, מיידי במקום.

אברהם מיכאלי: אני מברך אתכם על היוזמה, כי בסך-הכול השירות הוא שירות הכרחי.

אברהם מיכאלי: החלפת חשבון בנק היום, אם אין מסמכים ביד, לפעמים נאלצים להגיש בקשה ולקבל מסמכי תאגיד בשביל הבנק, ואז הבנק דורש גם אימות חתימה.

אברהם מיכאלי: במקום שיש עורך-דין, עורך דין מאמת, אבל אם אין עורך-דין, צריך לגשת אליכם, ויש אנשים שלא רוצים ללכת לעורך-דין, רוצים לבוא אליכם ולקבל את האימות חתימה אצלכם.

אברהם מיכאלי: כמה שתקלו על האזרח, תבורכו על כך.

אברהם מיכאלי: אלעזר שטרן, יש לך משהו להוסיף לגוף הטקסט?

אלעזר שטרן: לא.

אברהם מיכאלי: התקנות נשארו כמעט אותו דבר, אני מבין, חוץ משינויי התאמות שעשיתם.

אברהם מיכאלי: אם כבר, לפרוטוקול, שיהיה ברור, שאני מאחד כרגע את הדיון בשלושת הנושאים יחד, גם בתקנות החברות (אגרות) (תיקון), גם  בתקנות החברות (אגרות לעניין חברה לתועלת הציבור) וגם בתקנות העמותות (אגרות) (תיקון).

אברהם מיכאלי: נעבור כרגע אחד-אחד ונראה איפה יש שינויים כלשהם בתקנות.

אברהם מיכאלי: בתקנות החברות (אגרות), אני מבין שאין שום שינוי בתקנות בגוף הטקסט.

אברהם מיכאלי: ומה בסכומים?

גלי גרוס: באגרות אתה מתחיל?

גלי גרוס: באגרות יש שינוי אחד בגוף הטקסט.

אברהם מיכאלי: בחברות.

גלי גרוס: בחברות או בעמותות?

אברהם מיכאלי: בחברות.

גלי גרוס: בחברות אין שינוי בגוף הטקסט.

אברהם מיכאלי: נלך לפי הסדר.

אברהם מיכאלי: בטקסט של התקנות לא ראיתי שינויים, ראיתי שינויים בתוספת.

אברהם מיכאלי: בתוספת אני מבין, כתבתם פה ברישום חברה לתועלת הציבור הסכום הוא מופחת, 809 שקלים במקום 2,435.

אברהם מיכאלי: זה גם זהה לסכום של העמותות, נכון?

גלי גרוס: כן.

אברהם מיכאלי: רק שאלה טכנית, ואולי יש לזה גם משמעות של נוחות משפטית.

אברהם מיכאלי: למה פה אתם כותבים את האגרה ולא כותבים את זה בתקנות החברות (אגרות לעניין חברה לתועלת הציבור)?

אברהם מיכאלי: פה פירטתם הכול חוץ מכמה עולה חברה לתועלת הציבור?

אברהם מיכאלי: זה לא הגיוני.

גלי גרוס: יש שני דברים שמופיעים עדיין בתקנות החברות (אגרות), והם נוגעים להתאגדות הבסיסית של חברה לתועלת הציבור, ששוב מבחינה פורמלית, על-פי הדין, מתבצעת אצל רשם החברות ולא אצל רשם ההקדשות, כאשר כל שאר השירותים במהלך החיים של חברה לתועלת הציבור אמורים להינתן ברשם ההקדשות.

גלי גרוס: יש שני דברים שנשארים בתקנות החברות (אגרות): האחד זה הנושא של הרישום, והשני זה הנושא של המיזוג, וגם בעניין הזה ועדת החוקה אישרה לפני קצת יותר מחצי שנה- - -

אברהם מיכאלי: תיקון אורלב.

גלי גרוס: בדיוק, את תיקון אורלב.

גלי גרוס: במסגרת הזאת גם הבאנו לאישור הוועדה תקנות מיזוג, שגם שם מקבילה אגרת המיזוג של חברה לתועלת הציבור לאגרת המיזוג של עמותה ולא לאגרת המיזוג של חברה מסחרית, וזה נשאר בתקנות החברות (אגרות).

אברהם מיכאלי: מה שמפריע לי, שאני היום, כאזרח, כבעל מקצוע, מחפש אגרות.

אברהם מיכאלי: איפה אני יכול לחפש?

אברהם מיכאלי: לפי הכותרת.

אברהם מיכאלי: כתוב "אגרות עיון לחברה לתועלת הציבור", ופה אני לא מוצא את העלות של הקמת חברה לתועלת הציבור.

אברהם מיכאלי: לכן אם ניתן משפטית, אני חושב שאין בזה מניעה.

אברהם מיכאלי: אם אתם רוצים עדיין להשאיר את זה גם שם, כדי שיהיה קשר כלשהו לחברה, תשאירו שם וגם תזכירו פה, שיש סכום שעולה כך וכך.

אברהם מיכאלי: הרי זה לא סותר.

גלי גרוס: זה לא סותר.

גלי גרוס: אני חושבת שחבל לקבוע פעמיים.

אברהם מיכאלי: לא חבל.

אברהם מיכאלי: זה מבלבל.

אברהם מיכאלי: אדם שמחפש הוא לפעמים חושב הגיוני, ואם זו חברה לתועלת הציבור לא צריך לחפש ברשם החברות.

גלי גרוס: אין לי בעיה להעביר את הכול, אם אתם רוצים.

אברהם מיכאלי: אם כבר רוצים שיהיה קשר כלשהו, שיישאר שם, אבל שיוזכר גם פה.

גלי גרוס: ההזכרה הכפולה היא בעייתית, כי יכול להיות איזה שוני בעדכון סכומים או בדברים כאלה.

גלי גרוס: אפשר לעשות אחד משניים, או במסגרת תקנות החברות (אגרות עיון לחברה לתועלת הציבור) לציין שלעניין רישום ומיזוג להפנות את התקנות, כלומר, ראה שם - -

אברהם מיכאלי: מצוין.

אברהם מיכאלי: אדם שיחפש פה, לפחות תהיה הפניה מפה לשם.

אברהם מיכאלי: אין לי בעיה.

גלי גרוס: - - או שאפשר להעביר את הרישום והמיזוג.

אברהם מיכאלי: ההיגיון שאדם הולך לפעמים במאגרים הענקיים שיש לנו היום, לפי ההיגיון הוא תמיד הולך לחפש תחת החברה הספציפית.

גלי גרוס: אם אין לכם בעיה עם ההפניה, אנחנו יכולים לרשום: רישום ומיזוג- - -

אברהם מיכאלי: יש לנו בעיה?

אלעזר שטרן: לא.

אברהם מיכאלי: מה שמופיע פה בסעיף 1, בתוספת, "רישום חברה לתועלת הציבור", שיישאר פה, ואחר כך, כשנגיע לחברה לתועלת הציבור, שם נכתוב אותה כותרת, נרשום על חברה לתועלת הציבור, ראה אגרות וכו'.

גלי גרוס: אגרות, כאמור בתקנות החברות.

אברהם מיכאלי: בסעיף 1 או מה שאתם רוצים לעשות שם.

גלי גרוס: נסגור את הנוסח סופית מול אלעזר שטרן.

גלי גרוס: אין לי בעיה עם ההפניה הזאת.

אברהם מיכאלי: זה דבר אחד שיש פה שינוי.

אברהם מיכאלי: מחקתם, אני מבין, בסעיף 2, את העלויות.

גלי גרוס: בסעיף 2 עשינו קצת סדר.

גלי גרוס: בגלל שפנקס השעבודים היה כלול בנסח החברה, אפשר לקבל נסח חברה שכולל את השעבודים או נסח חברה שלא כולל את השעבודים.

גלי גרוס: איחדנו הכול.

גלי גרוס: אמרנו שעיון בתיק החברה - 45 שקלים, עיון בנסח חברה באינטרנט, זה הסכום שהפחתנו- - -

אברהם מיכאלי: הפחתתם את האינטרנט ל-15 שקלים.

גלי גרוס: נכון, לשליש מהעלות הקיימת.

אברהם מיכאלי: ועיון ותיק החברה קבעתם 45 שקלים.

גלי גרוס: כמו היום, רק סידרנו את זה.

אברהם מיכאלי: משום שאני חס על כל שקל של האזרח, אני שואל למה הגעתם ל-15 שקלים.

אברהם מיכאלי: תלמדו מהטאבו, הם חברים שלכם.

גלי גרוס: בטאבו חלוקת היחסים קצת שונה.

גלי גרוס: בלשכה עצמה זה 60 ומשהו שקלים, ובאינטרנט זה 10 שקלים.

גלי גרוס: המשמעויות של הנסח קצת שונות, קהל היעד של הנסח קצת שונה.

גלי גרוס: חשבנו שבזה שאנחנו מפחיתים מ-45 שקלים לשליש, מ-45 שקלים ל-15 שקלים, גם בהתחשב באיזון הכולל של ההכנסות של רשם החברות, גם בהתחשב בקהל היעד, שוב, מדובר במידע מסחרי ולא במידע לגבי נכסים פרטיים של אדם, בכל זאת אפשר להשאיר את הסכום הזה של 15 שקלים, שהוא מפחית משמעותית את העלויות שקיימות היום, ויוצר איזה איזון.

אברהם מיכאלי: מבחינת הראייה הכוללנית של הממשלה עדיף שלא יהיו הבדלים בשירות דומה במשרד המסחר.

אברהם מיכאלי: אם משרד המשפטים החליט לתת לטאבו – פעם עיון בנסח בטאבו היה יותר- - -

ירמיהו גור: עיון בנסח באינטרנט זה תמיד היה 10 שקלים.

אברהם מיכאלי: עיון בנסח אינטרנטי זה היה 14 שקלים.

אברהם מיכאלי: זה מידע אישי.

גלי גרוס: השאלה, אם ישירות או דרך- - -

אברהם מיכאלי: אחר-כך הורידו את זה ל-10 שקלים, וכל הכבוד, כי הם גם מתייעלים כנראה.

אברהם מיכאלי: היום אתם קובעים 15 שקלים, אני לא רוצה שמחר יתקפו את הממשלה ויגידו: הם פה גובים כך ופה גובים כך.

אברהם מיכאלי: אם יש לכם הסבר, כמו שאני רוצה לשמוע, שלכם יש עלויות שונות וכו', אני מוכן לקבל את זה באופן זמני, אבל יכול להיות שזה שוב יובא לדיון מחדש, וחבל, אז תחשבו על זה טוב.

אברהם מיכאלי: אני לא רוצה שיהיה שוני ביניכם לבין משרד אחר שנותן את אותו שירות – פותחים את אותו אינטרנט, את אותו מחשב ומשלמים אותו דבר.

גלי גרוס: המידע מאוד שונה וגם הקהל שאליו מיועד מאוד שונה.

אברהם מיכאלי: משתמשים בזה גם אזרחים רגילים וגם טייקונים, כולם משלמים אותה אגרה.

אברהם מיכאלי: אגב, שם לא קבעו שטייקון שנכנס לשם משלם יותר כסף, לכן תביאו את זה בחשבון.

אברהם מיכאלי: ההערה שלי היא בשביל השקל הזה, ולפעמים הכותרת השלילית שתהיה אחר-כך.

אברהם מיכאלי: אני כרגע דואג גם לתדמיתה של הממשלה.

אברהם מיכאלי: תחשבו על זה, שלא יהיה שירות דומה אחר, אפילו שאולי פה, בעיון, יש לכם יותר דפים, כי דפי מידע אצלכם- - -

גלי גרוס: יש יותר דפים, האינפורמציה מאחורי הקלעים שונה.

גלי גרוס: זה לא בדיוק אותו דבר.

אברהם מיכאלי: מכיוון שהכול דרך אינטרנט, האינטרנט עצמו לא עולה לכם כסף.

אסנת כהן: יש לנו השקעות.

אסנת כהן: להבדיל מהטאבו, שהמידע הוא קצת יותר סטטי, אצלנו העדכונים מתבצעים כמעט ברמה יומית.

אסנת כהן: אני מחויבת להעביר מידע כל שעה, שעתיים, שלוש לאינטרנט, כדי שאנשים שעשו שינויים יוכלו לראות את השינוי מייד, והמשמעות היא תחזוקה הרבה יותר גבוהה מבחינת המחשוב.

אסנת כהן: ולכן מבחינת העלויות אנחנו קצת שונים.

אסנת כהן: יחסית, היקף השינויים שיש אצלנו הוא מאוד גבוה, לכן עדכניות העדכונים אצלנו היא דבר מאוד חשוב.

אברהם מיכאלי: גברת כהן, הבנתי, ואני מעיר שתחשבו אתם, כממשלה, שלא תיראו לא טוב.

אברהם מיכאלי: אם בסוף ההסבר יהיה ענייני, ההפרש של כמה השקלים האלה חשוב לאזרח, אבל אני רוצה שתהיו ערים לזה שהביקורת תהיה.

אברהם מיכאלי: אם מישהו יעשה איזו כתבה עיתונאית מחר, יגיד שהממשלה כך וכך.

אברהם מיכאלי: אני, כוועדת כנסת, שהשקלים האלה לאזרח חשובים לי מאוד, תחשבו על זה.

אברהם מיכאלי: הייתי מעדיף, אפילו שזה טיפה מוריד את ההכנסות, שתהיו בסטנדרטים דומים.

גלי גרוס: נחשוב על זה.

גלי גרוס: אנחנו לא רוצים לעכב את אישור התקנות, לכן נשתדל לגבש עמדה עד סוף הדיון הזה.

אברהם מיכאלי: בסעיף 2, מה שאני רואה כרגע, עדיין מופיע תיק החברה, שזה העיון עצמו – 45 שקלים, אבל לפי מה שהבנתי מכם כמעט לא יהיה עיון בתיק החברה.

אברהם מיכאלי: על מה תגבו 45 שקלים, לא הבנתי.

גלי גרוס: העובדה שאנחנו צורבים את הדיסק זה עדיין נקרא עיון בתיק חברה, אומנם הוא סרוק, אבל עדיין זה עיון בתיק חברה.

אברהם מיכאלי: טכנית זה כבר לא יקרה.

אברהם מיכאלי: מה שהבנת מראש רשות התאגידים, שלא יהיה מצב שאדם יגיע אליכם.

גלי גרוס: כשמדברים פה על עיון בתיק חברה, הכוונה היא בדיוק לאותו שירות שירמי גור דיבר עליו קודם.

גלי גרוס: במקרה הזה זה תיק חברה סרוק, לא תיק חברה פיזי, אבל עדיין זה עיון בתיק חברה.

גלי גרוס: העיון בתיק חברה בלשכה מתבצע, ועדיין זה כרוך בהרבה מאוד עבודה של צריבת הדיסק, העברה לחדר עיון- - -

אברהם מיכאלי: גם מה שבתוך הדיסק, תיק החברה, האגרה הזאת- - -

גלי גרוס: זאת האגרה.

גלי גרוס: האגרה הזאת היא היום על עיון בחדר המחשב.

אברהם מיכאלי: אי אפשר להשמיט את הבסיס כדי שבדיסק יוכלו לחשב את זה.

אברהם מיכאלי: באופן מעשי זה לא יהיה.

גלי גרוס: באופן מעשי זה יהיה.

גלי גרוס: עדיין אנשים יגיעו לעיין בעמדות המחשב, והעיון בעמדות המחשב, זה השירות הזה של עיון בתיק החברה.

אברהם מיכאלי: לא הבנתי כך.

ירמיהו גור: עיון בתיק חברה הוא הבסיס לפעולה, גם כאשר אדם בא אלי לעיין וגם כאשר אני שולח לו דיסק.

ירמיהו גור: כאשר אני שולח לו דיסק מתבצעות שתי פעולות: פעולה אחת היא עיון, זו אותה פעולה שבא אלי מישהו ואני נותן לו, מנתב לו את התיק ומאפשר לו לעיין, ופעולה שנייה של צריבה, שהיא כבר פעולה נוספת.

ירמיהו גור: לכן האגרה של הדיסק כבר כוללת בתוכה את אגרת העיון והיא תוספת עבור הפעולה הנוספת של צריבה.

אברהם מיכאלי: בכל אגרה שאתם גובים עבור הדיסק עיון בתיק החברה כלול בפנים, אבל באופן מעשי אזרחים כבר לא יגיעו אליכם לעיון בתיק.

גלי גרוס: הם יכולים להגיע לחדר המחשב.

גלי גרוס: יש עדיין כאלה שיעדיפו להגיע לחדר המחשב, לעיין בתיק החברה.

גלי גרוס: יש כאלה שזה יהיה להם יותר נוח.

גלי גרוס: זה שירות שאנחנו עדיין מציעים.

אברהם מיכאלי: מי שיזמין את הדיסק יוכל עדיין לעיין בתיק החברה אצלכם, יגיע פיזית ויעיין בעמדת המחשב.

גלי גרוס: לזה מתייחס השירות הזה.

ירמיהו גור: אנחנו לא יכולים לסגור את השירות לציבור, כי לא לכל אחד יש יכולת לצפות בדיסק.

אברהם מיכאלי: אני מסכים אתך, יש אנשים שאין להם אינטרנט או DVD, וצריך לראות את הדיסק.

ירמיהו גור: נכון.

ירמיהו גור: השירות חייב להישאר.

אברהם מיכאלי: הבסיס עצמו נשאר.

אברהם מיכאלי: נסח העיון – אמרנו שתחזירו לי תשובה לגבי הפחתה כמו שגובים בטאבו.

אברהם מיכאלי: נסח חברה זה המסמכים.

אברהם מיכאלי: מה זה 45 השקלים הנוספים שמנויים פה?

ירמיהו גור: הדפסה בשירות פרונטלי.

אברהם מיכאלי: לכל דף עדיין גובים כסף.

ירמיהו גור: מעבר לחמישה דפים כמו בטאבו.

אברהם מיכאלי: פה לא קבעו חמישה דפים.

אברהם מיכאלי: לכל עמוד כתוב שני שקלים.

ירמיהו גור: כתוב "בנסח החברה- - - ועד חמישה עמודי מחשב".

גלי גרוס: כאן הכוונה לנסח החברה שמקבלים בלשכה, ואפשר גם לקבל אותו מאומת.

אברהם מיכאלי: האזרח יכול לחסוך בתקליטור.

גלי גרוס: האזרח יכול לחסוך אם הוא מקבל את זה באינטרנט ולא בלשכה.

גלי גרוס: בלשכה יש לו אפשרות נוספת בעלות נוספת, גם לאמת את נסח החברה.

גלי גרוס: גם פה, אם אנחנו רוצים לעשות הקבלה לטאבו, בטאבו זה עולה משהו כמו 65 שקלים, הפעולה בלשכה עצמה, ואצלנו נשארת העלות היום של 45 שקלים.

אברהם מיכאלי: אנחנו נעבור כרגע לסעיף 3. סעיף 3 מדבר על תקליטור.

אברהם מיכאלי: אמרנו שבדואר זה יעלה 60 שקלים, ברשם החברות יעלה 65 שקלים לקבל את אותו תקליטור.

גלי גרוס: אנחנו בכל זאת רוצים להטמיע את השירות, גם להקל על עצמנו וגם להקל על האזרח.

אברהם מיכאלי: האזרח יכול להגיע אליכם ולקחת את התקליטור במקום.

גלי גרוס: נכון.

גלי גרוס: זו עלות נוספת, כי בכל זאת יש פה שירות מסוים.

אברהם מיכאלי: עדיין פקיד וכו'.

גלי גרוס: אלה משאבים שלנו שאנחנו צריכים להקדיש לעניין הזה.

אברהם מיכאלי: בסדר גמור.

אברהם מיכאלי: לא הבנתי למה קבלת תקליטור זה 20 שקלים נוספים.

גלי גרוס: יש תיקי חברות שמורכבים מ-12 תיקי נייר עמוסי חומר, והצריבה של תיק כזה יכולה לקחת הרבה מאוד זמן.

גלי גרוס: כרגע קבענו מחיר ממוצע של צריבת דיסק.

גלי גרוס: לא הקבלנו את זה בדיוק למשך הזמן שנדרש לצריבה, לכמות העבודה שנדרשת לצריבה, אבל ככל שמדובר בתיק שלא מוכל בתוך תקליטור אחד – אני מניחה, הידע הטכני הוא לא תחום המומחיות שלי – אבל אני מניחה שיהיה מדובר בתיק עצום בגודלו.

אברהם מיכאלי: כמה תקליטור ממוצע סופג?

ירמיהו גור: 750 מגה.

אברהם מיכאלי: מכיוון שאני כותב פה סעיף ספציפי, ישאלו אותנו למה אישרנו עוד 20 שקלים, כאשר אפשר לקחת תקליטור גדול יותר ולכלול בפנים הכול.

אלעזר שטרן: באיזה גדלים של תקליטורים מדובר?

אסנת כהן: אנחנו עובדים בסטנדרטים.

אלעזר שטרן: 700 מגה בייט?

אסנת כהן: כן.

אסנת כהן: יש הרבה תיקי חברות שמדובר על מאגר של 40-30 שנה, שזה לא מספיק.

אסנת כהן: בממוצע, רוב החברות נכנסות לדיסקים האלה, אבל יש לנו מקרים שצריך יותר מאחד.

אסנת כהן: צריך להבין שמדובר פה גם בצורבים.

אסנת כהן: לצרוב תיק אחד לוקח קרוב ל-30-20 דקות, אבל אם אנחנו מתחילים לדבר על התיקים הגדולים, זה יכול לקחת לנו אפילו יום שלם, אז הלכנו על איזה ממוצע.

אסנת כהן: אנחנו לא משקיעים פה בטכנולוגיה מתקדמת.

אברהם מיכאלי: לפי ניסיונכם, בכמה כאלה מדובר שהתיק של חברה ספציפית חורג מעבר לתקליטור אחד?

אברהם מיכאלי: השאלה, אם עושים את זה בשביל חברה אחת או בשביל עשרות חברות.

גלי גרוס: עשרות, זה עדיין מאוד מעט בהתחשב בהיקף.

אסנת כהן: יש כ-30,000 חברות שזה חורג מגודל של דיסק.

אברהם מיכאלי: אם זה 30,000 חברות זה מצדיק שתהיה אגרה נוספת, כי זה לא עלות דיסק, זה הרבה מעבר לזה.

אסנת כהן: אנחנו מבקשים רישום מסוים על הדיסק כדי שידעו שזה דיסק של משרד המשפטים, שזה גם מייקר את הדיסק, ואנחנו גם שולחים בדואר.

אסנת כהן: עשינו ממוצע של כל השירותים האלה גם יחד.

גלי גרוס: בהקשר הזה יכולנו, תיאורטית, לחייב עבור דיסק שלם מההתחלה, אבל, כמובן, שזה לא מצב סביר.

אברהם מיכאלי: הדיסק לא עולה כל כך הרבה.

גלי גרוס: לא הדיסק, משך העבודה על דיסק נוסף.

אסנת כהן: יש מעטפות מיוחדות שזה לא יישבר בדרך.

אברהם מיכאלי: אם מדובר פה בעשרות אלפים, יש היגיון שתגבו אגרה נוספת עבור תקליטור נוסף.

אברהם מיכאלי: לעלות קשה לי למדוד בדיוק למה 20 ולא 15 ולא 30, אני נותן לכם את הקרדיט שאתם מחשבים את זה בצורה סבירה כדי שלא נגיע למקח וממקר על עוד 5 שקלים למעלה, 5 שקלים למטה.

אברהם מיכאלי: בגדול, נושאים כאלה צריכים להיבחן בהמשך, כי אם יגיעו תלונות, תצטרכו לעשות חשבון מחדש.

אברהם מיכאלי: אזרח שרוצה לקבל תקליטור, הוא שולח פקס לקבל תקליטור?

אברהם מיכאלי: איך זה ילך?

אברהם מיכאלי: אתם רוצים לשלוח את זה בדואר.

ירמיהו גור: זו הזמנת תיק לעיון.

ירמיהו גור: הזמנות תיקים לעיון מתבצעות כמעט בכל כלי התקשורת, דרך האתר, דרך הפקס, או בפנייה טלפונית למוקד.

אברהם מיכאלי: למשל, אחד שאין לו אתר אינטרנט והוא לא יודע להפעיל אינטרנט?

ירמיהו גור: פונה בטלפון למוקד.

אברהם מיכאלי: יש טלפון למוקד שאפשר להזמין בטלפון או לשלוח אפילו פקס – אבקש לשלוח תקליטור של החברה הספציפית הזאת.

אברהם מיכאלי: אפילו אם זה לא סרוק, אתם דואגים לסרוק את זה בתוך שבוע ימים.

ירמיהו גור: אנחנו סורקים וצורבים.

אברהם מיכאלי: את העיון או תעודת התאגיד הוא יכול לקבל באופן מיידי.

אברהם מיכאלי: הוא יכול לבוא אליכם או לקבל דרך האינטרנט.

גלי גרוס: דרך האינטרנט תעודת התאגדות – לא.

גלי גרוס: תעודת התאגדות זה אחד מהמסמכים בתיק.

אברהם מיכאלי: בתעודת התאגדות הוא יכול לעיין.

ירמיהו גור: תעודה משוחזרת, במקום.

גלי גרוס: לעניין באינטרנט אי-אפשר.

ירמיהו גור: לא באינטרנט.

גלי גרוס: בנסח החברה, כן.

גלי גרוס: תעודת התאגדות זה מסמך שמצוי אצלנו במחשב, הוא לא פומבי באינטרנט והוא חלק מהמסמכים של תיק החברה.

אברהם מיכאלי: נסח החברה אתם קוראים לתיק השעבודים.

גלי גרוס: נסח החברה זו התמצית – מי בעלי המניות, מי הדירקטורים, איזה שעבודים יש – המידע הבסיסי לגבי חברה.

אברהם מיכאלי: תעודת התאגדות הוא יכול לקבל רק בתקליטור.

גלי גרוס: או בתקליטור או בלשכה.

אברהם מיכאלי: באשר לאימות, זו האגרה שאתם דורשים 10 שקלים.

גלי גרוס: 10 שקלים בהקשר של תעודת התאגדות זה לביצוע הפעולה מול הפקיד, שהוא פותח את תיק החברה, מוציא מתוכו את תעודת ההתאגדות ומוסר אותה לאזרח, ואז יש לו תעודת התאגדות.

אברהם מיכאלי: או לחילופין, אחד שלא דחוף לו, הוא יכול גם להזמין את זה ולקבל את זה דרך כרטיס אשראי?

ירמיהו גור: תשלום אגרה דרך כרטיס אשראי, זה המנגנון של תהיל"ה.

אברהם מיכאלי: אין חיסיון שלא לתת לאזרח תעודת התאגדות.

ירמיהו גור: זה פתוח לציבור.

ירמיהו גור: למעשה זו הקלה מאוד גדולה, זה במקום עיון של 45 שקלים.

אברהם מיכאלי: עד עכשיו כמה כסף גביתם על זה?

גלי גרוס: 47 שקלים.

גלי גרוס: 45 שקלים על עיון בתיק שלם, פלוס 2 שקלים בתעריף הקודם של האימות.

אברהם מיכאלי: זאת אומרת, אם הוא בא רק לקחת תעודת התאגדות הוא שילם 47 שקלים.

גלי גרוס: עכשיו הוא יצטרך לשלם 10 שקלים על קבלת ההעתק, ואם הוא רוצה את זה מאומת, אז 14 שקלים, כולל האימות שנגיע לזה בפרט 6.

אברהם מיכאלי: הוא ישלם כעת על תעודת התאגדות בלבד, בלי לשלם על התיק הכולל, ואתם גובים על האימות 4 שקלים במקום 2 שקלים.

אברהם מיכאלי: 4 שקלים זה בסדר.

אברהם מיכאלי: אני מנסה לחסוך הגעה לפקיד, אבל אם כבר באים לפקיד שאזרח ידע שזה עולה טיפה יותר כסף.

אברהם מיכאלי: הכול דרך כרטיס אשראי?

אברהם מיכאלי: אין כבר בולי הכנסה?

גלי גרוס: בולי הכנסה בוטלו.

גלי גרוס: החל מינואר 2011 אי-אפשר יהיה להשתמש בינואר 2011.

גלי גרוס: נקבעה הוראת מעבר עד ינואר 2011, כדי שמי שעוד יש לו יוכל להשתמש, ומינואר 2011 אי-אפשר יהיה יותר להשתמש בבולי הכנסה.

אברהם מיכאלי: הכול בכרטיס אשראי.

אברהם מיכאלי: אגב, אם אין לו כרטיס אשראי הוא לא יכול לשלם במזומן.

אברהם מיכאלי: אין לכם קופה?

ירמיהו גור: אפשר לשלם במזומן בשובר של בנק הדואר.

אברהם מיכאלי: אין לכם עמדת תשלום מזומן במקום?

ירמיהו גור: לא. זה גורר בוכלטריה שקשה לעמוד בה.

אברהם מיכאלי: מי שאין לו אשראי, יש לו בעיה, או שהוא צריך לרדת לדואר למטה.

ירמיהו גור: כמו בכל משרד המשפטים.

אברהם מיכאלי: ראיתי שזו המגמה.

אברהם מיכאלי: בכל משרד המשפטים ראיתי את זה.

אברהם מיכאלי: 10 שקלים אני מאשר, 4 שקלים אני מאשר.

אברהם מיכאלי: צילום הדפסה לכל עמוד, מתי זה קורה?

גלי גרוס: כשמישהו מגיע לעיין בחדר המחשב והוא רוצה להדפיס עמודים, הוא יצטרך להדפיס אותם, וההדפסה הזאת אצלנו במדפסת- - -

אברהם מיכאלי: זה כתוב למעלה, למה פעמיים?

גלי גרוס: למעלה זה מתייחס לנסח החברה.

גלי גרוס: כאן אנחנו מדברים על הדפסת עמודים באופן כללי מתיק החברה.

גלי גרוס: ההבחנה הזאת מאוד מבלבלת, אבל יש העניין של נסח החברה, שזאת תמצית המידע של המחשב, ויש העניין של תיק החברה שזה הדיסק, שאפשר או לקבל את הדיסק, ואז ההדפסה לא עולה כסף, או להדפיס במסגרת העיון בעמדת המחשב.

גלי גרוס: ההדפסה אצלנו בלשכה תעלה 2 שקלים לכל עמוד, כמו שהיה התעריף הקודם לגבי צילום מסמכים.

אברהם מיכאלי: שלא יהיה מצב שיחייבו אותו פעמיים.

אברהם מיכאלי: אולי צריך לשנות את המספור, כדי שיהיה ברור שזה קובץ אחד וזה קובץ שני של אגרות, שלא תהיה פה פרשנות.

גלי גרוס: בקודם כתוב במפורש שזה מתייחס לנסח החברה והדפסת עמודים נוספים מנסח החברה ולשכת הרשם.

גלי גרוס: כאן מדובר על כל הדפסה אחרת של מסמכים, שהם לא מנסח החברה, ולכן אין כפילות.

אברהם מיכאלי: אתם אומרים שאם הוא לוקח את התקליטור הוא מרוויח.

גלי גרוס: הוא משלם קצת יותר מ-45 שקלים, הוא משלם 60 שקלים, אבל הוא חוסך לעצמו את כל העלויות הנוספות ואת זמן ההמתנה.

אברהם מיכאלי: נמשיך הלאה.

אברהם מיכאלי: סעיף 6.

גלי גרוס: זה כמו אימות מסמך.

גלי גרוס: אני רוצה להסביר למה הכוונה.

גלי גרוס: יש מסמכים מסוימים שאנחנו נותנים עליהם ממש אישור שהמסמך הזה נאמן למקור, שזו תעודת התאגדות ואלה מסמכים שהנפקנו בעצמנו, ואנחנו יכולים לדעת שהם מסמכי מקור.

גלי גרוס: על כל מסמך אחר, שהוא לא תעודת התאגדות, אנחנו נותנים אישור שהמסמך הזה מצוי בתיק.

גלי גרוס: יכול להיות שזה מקור, יכול להיות שזה העתק, אני לא מאמתת את זה כנאמן למקור, והעלות אותה עלות כמו אימות.

אברהם מיכאלי: הפכתם את זה ל-4 שקלים.

גלי גרוס: זו המקבילה של האימות, רק שהחותמת עצמה והגושפנקה שאני נותנת היא אחרת.

גלי גרוס: אני לא אומרת שהמסמך הזה נאמן למקור, אלא אני אומרת שהמסמך הזה, או העתק שלו, היה בתיק החברה.

גלי גרוס: אני בכל זאת רוצה, ליתר זהירות, לא להטעות גורמים נוספים, שיהיה ברור שלא מדובר בהעתק נאמן למקור.

אברהם מיכאלי: דברים אחרים פה לא השתנו.

אברהם מיכאלי: מחקתם פה פרט 7.

גלי גרוס: פרט 7 זה מה שנקרא בעבר "השאילתה החלקית".

גלי גרוס: לפי התעריף היא עלתה 6 שקלים.

גלי גרוס: בפועל, המידע שמופיע כאן בפרט 7 הוא מידע שאנחנו מאפשרים עיון לציבור לגביו ללא תשלום בכלל, לכן כל הנושא של התעריף שמופיע בתקנות מבלבל ולא מדויק, ולכן אנחנו מבקשים להוריד אותו.

גלי גרוס: יישארו היום כמה אפשרויות לאזרח, תהיה לו אפשרות לעיין במידע הבסיסי הזה ללא תשלום, תהיה לו אפשרות נוספת לקבל נסח חברה באינטרנט ב-X שקלים, שנחליט עליהם בסוף הדיון, ותהיה לו אפשרות לקבל את נסח החברה בלשכת הרשם ב-45 שקלים.

גלי גרוס: אלה האפשרויות השונות שלו באשר למידע לגבי החברה.

אברהם מיכאלי: בסדר גמור.

אברהם מיכאלי: כל הנושא של פרסום של הדבר הזה, תזמו לעשות משהו?

גלי גרוס: בוודאי.

אברהם מיכאלי: לא רק ברשומות.

גלי גרוס: הבנתי למה אתה מתכוון, אדוני היושב-ראש.

גלי גרוס: אנחנו נפרסם באתר שלנו, גם במודעות, אני מניחה.

אברהם מיכאלי: יש דברים שאתם יכולים להשתבח בכך שזו התייעלות לטובת האזרח.

גלי גרוס: אנחנו בהחלט מעוניינים שהציבור יהיה מודע לשירותים האלה ויוכל לקבל אותם.

אברהם מיכאלי: יש לכם תקציב לזה או שתצטרכו תקציב?

ירמיהו גור: אם לא יהיה לנו, נבקש.

אברהם מיכאלי: זה חשוב מאוד.

אברהם מיכאלי: אם זה יופיע פה בסוף, לא יהיה כתוב כמו שכתוב פה.

אברהם מיכאלי: הנוסחים המשולבים יעשו בצורה הזאת?

אלעזר שטרן: המשולבים עושים החברות המסחריות.

דורית ואג: יהיה סעיף זה וזה בוטל.

אברהם מיכאלי: שאנשים יבינו מה עשינו פה.

אברהם מיכאלי: פה יש מסמך משולב, אז יותר נוח להבין מה עשינו.

גלי גרוס: בסופו של דבר, רוב האזרחים משתמשים באתרים של החברות המסחריות שנותנים את המידע משולב.

גלי גרוס: גם אצלנו באתר, אגב, אנחנו מפנים לתקנות- - -

אברהם מיכאלי: יש כמה סוגים של אגרות.

אברהם מיכאלי: אחד זה עיון בתיק, אחד זה תקליטור, אבל בתיקון שמונח לפני, שאנחנו נאשר, קשה לנו להבחין בין סוג אחד לסוג אחר, זה קצת מבלבל.

אברהם מיכאלי: אני כרגע בסך הכול מאשר הכול, פרט לאגרה שהשארנו פתוחה ופרט לתיקון שאמרנו שהוא יופיע- - -

גלי גרוס: אנחנו מסכימים להצעתך שזה יהיה 10 שקלים.

אברהם מיכאלי: באתם לקראת האזרח, תבורכו.

אברהם מיכאלי: 10 שקלים לגבי עיון באינטרנט.

אברהם מיכאלי: מה שהופיע 15 שקלים, "בנסח חברה, באינטרנט, לכל חברה", זה יהיה 10 שקלים.

גלי גרוס: אם אתה עובד על הנוסח המשולב, יש שני סעיפים נוספים שמופיעים בנוסח הרגיל.

גלי גרוס: האחד הוא סעיף התחילה, שתחילתן של התקנות 30 יום מיום פרסומן, שזה סעיף די סטנדרטי, והשני, שהוא לשם זהירות, כי בפועל זה לא יקרה, שכל הנושא של הדיסק הסרוק הוא ככל שדיסק החברה נסרק.

גלי גרוס: כיוון שהפרקטיקה בפועל, שאנחנו סורקים אגב הזמנה, לסעיף הזה כנראה לא תהיה משמעות.

אברהם מיכאלי: הבנתי שאתם יעילים, בתוך כמה ימים אתם יכולים לסרוק כמעט כל תיק חברה.

אברהם מיכאלי: מי שמבקש, הוא כבר יוכל לקבל תיק סרוק.

גלי גרוס: עדיין, למען הזהירות, רצינו להבהיר.

אברהם מיכאלי: אם לא, הוא יצטרך להגיע לרשם החברות בירושלים ושם לקבל את המידע שהוא רוצה.

אברהם מיכאלי: העמדות היום בכמות סבירה?

ירמיהו גור: 20 עמדות  מאוישות.

דורית ואג: הן כולן מאוישות או שזה כמו בסופר?

גלי גרוס: אין אנשים, זה רק מחשב.

דורית ואג: התכוונתי לשאול אם הן כולן עובדות.

אברהם מיכאלי: מבחינה טכנית, האזרח שמגיע, שולף כרטיס אשראי ומשלם במקום?

ירמיהו גור: במקום יש עמדות תשלום  עם מדפסת.

ירמיהו גור: בקרוב נקבל גם עמדות קיוסק ועמדות מגע.

ירמיהו גור: המשלם מוציא את הקבלה, מגיע לשלב המנתב, הוא מעיין בתיק, מדפיס אצלנו, המדפסות נמצאות אצלנו, סופרים לו את העמודים בטכניקה מעניינית של שקילה – מצאנו פתרון טכני – חוזר שוב לאותן עמדות תשלום, משלם עבור ההדפסה ומקבל.

אברהם מיכאלי: בהתחלה הוא משלם על עיון ולאחר מכן הוא משלם על דפים.

ירמיהו גור: אנחנו לא יודעים מראש כמה דפים הוא רוצה להדפיס.

אברהם מיכאלי: זה הגיוני.

אברהם מיכאלי: בסדר גמור.

דורית ואג: זה מדפיס דו-צדדי?

ירמיהו גור: לא.

דורית ואג: חראם על הנייר.

אברהם מיכאלי: בהמשך אולי.

ירמיהו גור: אני רוצה לקוות שה-CD יחסוך את הנייר.

אברהם מיכאלי: הבעיה תהיה לגבי אימות.

אברהם מיכאלי: אם יש מסמך שהוא יצטרך לאמת, הוא לא יכול להדפיס על דו-צדדי.

דורית ואג: כמה מסמכים כאלה יש?

אברהם מיכאלי: תלוי מה הוא ירצה.

אברהם מיכאלי: יש מסמך שאם הוא ידפיס על דו-צדדי, ואלה שני מסמכים שונים, הוא לא יוכל לקבל מתאים למקור.

דורית ואג: גם אנחנו עושים דו-צדדי.

אברהם מיכאלי: אתם יעילים, זו ועדת חוקה.

אברהם מיכאלי: אנחנו את תקנות החברות (אגרות) (תיקון), התש"ע-2010 אנחנו מאשרים.

אברהם מיכאלי: תקנות החברות (אגרות) (תיקון), התש"ע-2010 אושרו, בכפוף לשינויים

אברהם מיכאלי: נעבור לאגרות לעניין חברה לתועלת הציבור.

אברהם מיכאלי: אלה תקנות חדשות.

אברהם מיכאלי: מבחינת הטקסט עצמו, הטקסט חדש.

גלי גרוס: אלה תקנות חדשות לחלוטין.

אברהם מיכאלי: צריך לקרוא?

אלעזר שטרן: צריך להבהיר לפרוטוקול שאנחנו מוסיפים פה את שתי ההפניות, גם לגבי הרישום וגם לגבי המיזוג.

גלי גרוס: גם פה נפחית, כמובן, את העיון בנסח החברה באינטרנט ל-10 שקלים כדי שזה יהיה מקביל.

גלי גרוס: מעבר לזה, הסכומים פה הם קצת שונים מהסכומים שדיברנו עליהם קודם.

אברהם מיכאלי: העיקרון הוא אותו עיקרון.

אברהם מיכאלי: השאלה, אם זה צריך להיות דומה לעמותות.

גלי גרוס: נחזור לעמותות, כי זו תמונת הראי של עמותות.

אברהם מיכאלי: אם כך נעבור לעמותות ונחזור לפה בחזרה.

אברהם מיכאלי: לגבי העמותות, אני מבין, עשיתם שינויים בטקסט, אבל הבנתי שהמלים דומות.

גלי גרוס: זה שינוי טכני שמעדכן בעיקר את מועד העדכון.

אברהם מיכאלי: שיניתי בטקסט, בתקנה 3 אני רואה, הכנסתם במקום סכומי אגרות "הסכומים הקבועים"- - -

גלי גרוס: התקנה הזאת היא בסך הכול תקנה שקובעת את הנוסח הסטנדרטי היום של סעיפי עדכון סכומים ומשנה את מועד העדכון כדי שהכול יהיה רוחבית ב-1 בינואר מבחינת התקנות של יחידת- - -

אברהם מיכאלי: הוספתם פה תקנה 3 לגבי המנכ"ל.

אברהם מיכאלי: אני מבין שהוא מפרסם ברשומות את נוסח התוספת.

גלי גרוס: זה גם המצב הקיים היום.

אברהם מיכאלי: למה הוספתם את זה?

גלי גרוס: החלפנו את הסעיף הקיים כדי לעשות סדר ולהתאים אותו לנוסח הסטנדרטי של סעיפי עדכון סכומים כמו שנהוג היום.

גלי גרוס: אגב זה גם רשמנו שוב את העניין של- - -

אברהם מיכאלי: בתקנות הקודמות זה לא מופיע.

אברהם מיכאלי: הבנתי שזו תוספת חדשה.

גלי גרוס: זו היתה הפרקטיקה בכל מקרה.

אברהם מיכאלי: בעיקרון, זה מה שהיה הפרקטיקה, וזה גם שמתבצע בפועל.

אברהם מיכאלי: לגבי המדדים, אני מבין, רציתם שתהיה אותה שיטה של פרסום?

גלי גרוס: היה את זה בסעיף 3(ה).

גלי גרוס: אם תסתכל על תקנה 3 לתקנות, סעיף קטן (ה) של התקנה דיבר על המנהל הכללי של משרד הפנים, וזה הפך להיות המנהל הכללי של משרד המשפטים.

גלי גרוס: עשינו שם התאמות.

אברהם מיכאלי: בטקסט עצמו אין שינויים.

אברהם מיכאלי: נעבור לאגרות.

אברהם מיכאלי: מה פה ביקשתם לשנות?

אברהם מיכאלי: "בפרט 3 לתוספת לתקנות העיקריות - (1) פרט משנה (ב) – יימחק.

אברהם מיכאלי: " מה היה פה, עיון בפנקס העמותות?

גלי גרוס: אין דבר כזה פנקס עמותות, אין נסח עמותה היום.

אברהם מיכאלי: אתם לא חושבים על זה, או שזה הרבה יותר קשה?

גלי גרוס: אנחנו חושבים על זה, אבל בינתיים הושק כל הנושא של פרויקט ה"גיידסטאר", ואפשר גם לקבל, ללא תשלום, מידע מאוד-מאוד נרחב, גם מידע ממשרד המשפטים וגם מידע שהעמותות עצמן מעלות לגבי עצמן, שכולל הרבה מאוד פרטים לגבי עמותה.

גלי גרוס: נחשוב על זה, אבל זה משהו שפחות נדרש באופן מיידי והכרחי כמו לגבי חברות, כי המידע הזה לגבי עמותות מאוד נגיש באינטרנט היום, וללא תשלום.

אברהם מיכאלי: מה שאתם עושים היום, שבפרט 3 לתוספת מוחקים את עיון בפנקס העמותות, שזה ה-15 שקלים, וזה יורד.

אברהם מיכאלי: קבלת מידע באמצעות מחשב גם יורד?

גלי גרוס: אנחנו מחליפים את זה בהסדר החדש שמדבר על הדפסת עמודים.

אברהם מיכאלי: עיון היום בתיק העמותה, במסמכים שהוגשו בהתאם, העיון היום בתיק העמותה, במסמכים שהוגשו בהתאם לסעיף 39(ב) לחוק, לגבי כל עמותה, העיון עצמו נשאר 28 שקלים.

אברהם מיכאלי: נכון?

גלי גרוס: נכון.

אברהם מיכאלי: אחר כך הדפסה לכל עמוד 2 שקלים.

אברהם מיכאלי: זה נשאר אותו דבר?

גלי גרוס: לא, היום העלות של הצילום היא 1 שקל, ואין יותר עניין של צילום, כי כל תיקי העמותה סרוקים, ולכן העיון הוא אך ורק בעמדות מחשב.

גלי גרוס: רצינו לעשות האחדה מול רשם החברות.

אברהם מיכאלי: כל הדפסה לכל עמוד תעלה עוד 2 שקלים.

אברהם מיכאלי: אתם עכשיו מגיעים לתקליטור.

אברהם מיכאלי: CD צרוב בלשכה יעלה 55 שקלים ובדואר יעלה 50 שקלים.

אברהם מיכאלי: תסבירי לי מה ההיגיון שהקפצתם את זה בכמעט פי שניים?

גלי גרוס: הרציונל דווקא היה הפוך.

גלי גרוס: התחלנו מהמחיר של כמה עולה לנו העבודה שנדרשת לצריבת תיק, העלויות של דיסק, ולפי זה קבענו את התמחור בתחום החברות.

גלי גרוס: ואז חשבנו, שמכיוון שבתחום העמותות כל העלויות מופחתות, בשים לב לאופי העמותה ולפעילות שלה, הפחתנו את זה מ-60 שקלים בחברות ל-50 שקלים כאן.

אברהם מיכאלי: יש בעיה בפרופורציה.

אברהם מיכאלי: לא נוכל להסביר למה אישרנו.

אביטל שרייבר: אני סגנית ראש רשות התאגידים ומנהלת יחידת רשם העמותות.

אביטל שרייבר: נכון להיום, מי שרוצה לעיין בתיק עמותה צריך להגיע לירושלים למשרדים שלנו.

אביטל שרייבר: מכיוון שהמסמכים סרוקים, הוא מקבל דיסק צרוב עם פיקדון שהוא מפקיד, כי הוא צריך להחזיר את הדיסק הזה נכון להיום, מכיוון שהתקנות עדיין לא בתוקף.

אביטל שרייבר: הוא מעיין בו במקום, ואם הוא רוצה לקבל את המסמכים מתוך הדיסק הצרוב, הוא מדפיס ומשלם 1 שקל על כל עמוד.

אביטל שרייבר: זאת אומרת, שסך כול העלויות היום גבוהות יותר.

אביטל שרייבר: אומנם עצם העיון הוא 28 שקלים, אבל צריך לצרף לזה עלויות של הגעה למשרדים, עלויות של חניה אם יש, עלויות של זמן.

אברהם מיכאלי: זה גם ברשם החברות.

גלי גרוס: זה עדיין פחות.

אביטל שרייבר: זה נכון, אבל הטכניקה עכשיו היא שונה.

אביטל שרייבר: המצב הוא שמבחינת עלויות לאזרח, הן יהיו נמוכות יותר.

אביטל שרייבר: אם יש, נניח, 300 מסמכים בתיק, והוא מקבל תיק צרוב ב-50 שקלים, הוא יכול להדפיס את כל המסמכים האלה בבית ולא לשלם 300 שקלים ביחידת הרשם.

אברהם מיכאלי: הגברת שרייבר, אני קורא לכם משפחה אחת, גם אתם תבורכו על כך.

אברהם מיכאלי: ההיגיון של תקליטורים, ולתת לאזרח לקחת הביתה, זה רעיון מצוין.

אברהם מיכאלי: אם לא היה הבסיס 28 שקלים, לא הייתי שואל את כל השאלות האלה.

אברהם מיכאלי: מלכתחילה, מי שקבע את זה בתקנות קבע שלעמותות נותנים יחס אחר, אז העלות היא כמעט שני שלישים מהאגרה שקבעו לעיון בתיק חברות.

אברהם מיכאלי: אם אני היום משנה, אני רוצה עדיין להישאר באותה פרופורציה לחברות.

אברהם מיכאלי: אני מוכן להעלות את זה, אבל נעשה את זה באותה פרופורציה לרשם החברות.

אביטל שרייבר: אני ממליצה לראות את זה בהקשר הרחב, וגלי גרוס הסבירה קודם את אתר הגיידסטאר.

אביטל שרייבר: בעיקרון, כל עוד זה לא כרוך בעבודה של פקידים אצלנו, אנחנו מעדיפים שכמה שיותר אינפורמציה שאפשרית מבחינה משפטית תעלה חינם באינטרנט.

אביטל שרייבר: העלינו לפני חודשיים את אתר הגיידסטאר, שזה אתר שמשותף למשרד המשפטים ולגופים נוספים, והוא מעלה גם אינפורמציה על עמותות, שנמצאת אצלנו, לרבות דוח כספי ודוח מילולי סרוק, ובעתיד הוא יעלה גם אינפורמציה עדכנית לגבי בעלי תפקידים בעמותה ונושאי משרה בה.

אביטל שרייבר: כל האינפורמציה הזאת היא חינמית.

אביטל שרייבר: הפרופורציות הן אחרות לחלוטין ממה שהיה לפני עליית האתר.

אביטל שרייבר: אם לפני עליית האתר כמות המעיינים בתיקי עמותות היתה ברמה של כמה עשרות בחודש, מייד עם עליית האתר, כבר בשבוע הראשון, היו למעלה מ-10,000 כניסות לתיקי העמותות.

אביטל שרייבר: אנחנו כן רוצים שהאינפורמציה תופץ ללא עלות, אבל כשאנחנו מדברים על עלות שכרוכה בעבודה שלנו, אז העלות, כמו שהוסבר קודם לגבי חברות, של הפקת דיסק, היא עלות.

אברהם מיכאלי: תיקחו אותה עלות שרשם החברות לוקח.

אברהם מיכאלי: למה אתם מעלים לפי שניים?

גלי גרוס: התחשיב לא היה תחשיב כזה.

גלי גרוס: דווקא פה יצרנו הנחה מסוימת לעומת התחשיב של מה שחשבנו שהשירות הזה צריך לעלות.

גלי גרוס: חשבנו שהוא צריך לעלות 60 שקלים.

גלי גרוס: זה, אגב, מקביל גם לדיסקים צרובים שנותנים, למשל, במוסדות התכנון, שם גם מוסיפים על זה את עלות המשלוח בדואר.

גלי גרוס: מלכתחילה נתנו הנחה מסוימת לעובדה שיש משלוח בדואר, ואמרנו, בכל זאת, בגלל האופי המיוחד של עמותות נפחית את התמחיר שקבענו.

אברהם מיכאלי: את לא מפחיתה.

גלי גרוס: החישוב פה היה כמה צריך לעלות השירות הזה, והשירות של דיסק מבחינתנו, חשבנו שנכון שהוא יעלה 60 שקלים.

אברהם מיכאלי: עוד פעם, גם ברשם החברות יעלה לך השירות של הדיסק, אבל שם העלית מ-45 שקלים ל-65 שקלים, ואני מאשר, אני לא מתווכח, כי יש היגיון.

אברהם מיכאלי: נעלה באותה פרופורציה, מ-28 שקלים לסכום שבסוף קבלה בדואר תהיה פחות, זה יהיה יותר.

אברהם מיכאלי: אני רוצה להסביר לאזרח שלא שיניתי לרעה את מצבו.

אברהם מיכאלי: מי שיהיה קפדן, לא אכפת לו, יבוא ברגל לירושלים, ישב במשרד, ייקח ב-28 שקלים, חבל.

אברהם מיכאלי: אני רוצה שנדרבן אותו שלא להגיע למשרד.

אברהם מיכאלי: אם את מסבירה את כל הפרסום שנתתם ללא תמורה, תבורכו על כך, וכמה שיותר מידע יגיע לציבור מבלי שיצטרך להגיע אליכם, לא להטריד אתכם, הלוואי שנוכל לפתוח תיקים מבלי להגיע אליכם.

אברהם מיכאלי: זה החלום שלי – לא לעמוד שם ולחכות שם, כדי שאתם תוכלו לעבוד באופן ענייני במשרדים.

אברהם מיכאלי: לגבי תקליטור של רשם העמותות, אני מקבל את ההיגיון שצריך שזה יעלה יותר, אבל נעשה את זה בדיוק באותה פרופורציה שעשינו ברשם החברות, אחרת אני לא אוכל לתת לזה הסבר.

אברהם מיכאלי: לעמותות אני מעלה בבסיס הרבה יותר מאשר לרשם החברות.

אברהם מיכאלי: שם התיק היה 45 שקלים קבוע.

אברהם מיכאלי: אם היו פה 45 שקלים מראש, כרגע לא הייתי מתווכח, הייתי אומר: כך קבעו, אבל פה קבעו 28 שקלים.

אברהם מיכאלי: מי שקבע את זה חשב למה 28 שקלים, אז נעלה את זה באותה פרופורציה, שהתקליטור יעלה באותו יחס גם בדואר וגם בקבלה אצלכם.

אברהם מיכאלי: בשאר הדברים אין לי ויכוח אתכם.

ירמיהו גור: אומרים שמעלים בקודש ואין מורידים, ואני רואה שבוועדה הזאת זה עובד בווריאציה – מורידים באגרות ואין מעלים.

אברהם מיכאלי: תדע לך, השקל של האזרח אצלנו זה קודש קודשים.

אברהם מיכאלי: אני מוכן שהמדינה תסבול בשקל הזה, והאזרח שמגיע בסוף, שהוא צריך להוציא כסף מהכיס שלו, על השקל שלו אני חס.

ירמיהו גור: בהחלט.

אברהם מיכאלי: לכן תמיד אנחנו מנהלים פה דיון מהותי, וזה הדיון המהותי.

ירמיהו גור: אני מקבל את כל מה שאדוני אומר.

ירמיהו גור: אני רק רוצה לומר מאותו אספקט של ביקורת שהועלה.

ירמיהו גור: שואלים איך האגרות בטאבו הן 10 שקלים ואצלנו זה 15 שקלים.

ירמיהו גור: לו דעתי היתה נשמעת כמי שהיה 16 שנים עורך-דין במגזר הפרטי, כל האגרות היו אחידות.

ירמיהו גור: האמת, אני אומר, לא הבנתי למה לעמותות היה צריך להיות 28 שקלים.

ירמיהו גור: עשו את זה כך, ולדעתי- - -

אברהם מיכאלי: אם הייתם באים אלי בבקשה – רשם העמותות, האגרה נמוכה, ונשנה את האגרה – הייתי מתווכח אתך.

אברהם מיכאלי: חכה, אתה גם לא מבקש ממני, אתם לא מבקשים ממני לשנות.

אברהם מיכאלי: את הבסיס של האגרה אתם משאירים כפי שהוא, רק את התקליטור אתם מייקרים.

אברהם מיכאלי: אני רוצה לעזור לכם.

אברהם מיכאלי: אני רוצה שתדרבנו את האזרח שייקח את התקליטור וישב בבית שלו ויעבוד על זה, ולא יבוא אליכם וישגע אתכם שם בדלפק.

אברהם מיכאלי: אדרבה, לגבי התקליטור, היוזמה שלכם מבורכת.

אברהם מיכאלי: אני רוצה שבעמותות נעבוד  על-פי אותו עיקרון, זה הכול.

אברהם מיכאלי: לכן, בוא נעלה את זה בפרופורציה, נעשה חישוב פלוס מינוס כמה שקלים, כך שנגיע למצב שתקליטור יהיה כמו שהיום ברשם החברות, כי יש לכם עלויות, ואני מתחשב בעלויות, אני לא רוצה שתעשו את זה בחינם לגמרי.

ירמיהו גור: ברור לי שעמותות, בגלל הנושא.

ירמיהו גור: לפני שסיימתי לדבר, התכוונתי לומר שלא הבנתי למה עמותות זה 28 שקלים.

ירמיהו גור: לא באתי לבקש העלאה.

אברהם מיכאלי: זה נשאר, אתם לא משנים את זה.

אברהם מיכאלי: אם הייתם מבקשים שינוי, היינו דנים פה.

אברהם מיכאלי: כרגע אתם לא מבקשים לשנות את הבסיס, מצד שני אתם מעלים את התקליטור.

אברהם מיכאלי: אתם פוגעים בעצמכם.

אברהם מיכאלי: אתם רוצים לתת שירות יותר טוב, ואתם פוגעים בשירות הזה.

אברהם מיכאלי: חבל.

אביטל שרייבר: בפועל אני מעריכה שאם, נגיד, קיימת אופציה, אפילו לאנשים שגרים בירושלים, להגיע למשרדי הרשם, לעיין ב-28 שקלים - -

אברהם מיכאלי: בהיגיון שלך את צודקת.

אביטל שרייבר: - - וכל מסמך מודפס ב-2 שקלים לעמוד, אני מעריכה שרוב האזרחים יעדיפו- - -

אברהם מיכאלי: את צודקת, גברת שרייבר, אבל אני לא יכול לאשר לחברות, שהן גופים עסקיים, להעלות ב-10 שקלים, ולעמותות להכפיל לפי שניים.

אברהם מיכאלי: זה לא יכול להיות.

אביטל שרייבר: ההיגיון בתחשיב שעומד בבסיס התקנות הוא לא בכמה אנחנו מעלים לעומת המצב הקיים.

אביטל שרייבר: ההיגיון הכללי הוא לשפר את המצב הקיים כלפי האזרח, אבל לערוך תחשיב של עלויות לפי העלויות בפועל, בפרופורציה למה שעולה לנו לתת.

אברהם מיכאלי: אני לא מקבל, כי לא הסבירו לי את זה לגבי חברות שהעלויות יותר גבוהות, לכן רוצים שם 80 שקלים.

אברהם מיכאלי: תביני, ההיגיון של העלות של התקליטור עצמו, או הסריקה של המסמכים, לא גורמים לכם לייקר ברשם החברות לפי שניים.

גלי גרוס: הצריבה כן.

אברהם מיכאלי: לא ביקשתם את זה ברשם החברות.

אברהם מיכאלי: למה?

אביטל שרייבר: זה אותו היגיון.

אביטל שרייבר: אנחנו לא מדברים על היחס לעלות, אנחנו מדברים על היחס של השירות הניתן, והשירות הניתן כרוך בצריבה, בעלות של דיסק, בעלות של דואר, בעלות של מעטפה מיוחדת.

אברהם מיכאלי: גברת שרייבר, אני יוצא מנקודת הנחה שהבסיס לעיון בתיק עדיין נשאר 28 שקלים.

אברהם מיכאלי: אני לא משנה את אותו הסכום.

אברהם מיכאלי: גם היגיון משפטי, עזוב עכשיו היגיון ציבורי, אומר שאם אני מייקר משהו, אני לא מייקר את הבסיס, אלא אם כן אתם עושים בדיסק מה שאמרתי לכם, שאתם פוגעים בעצמכם, בשירות שאתם רוצים לתת, בדיסק אתם מעלים את הבסיס בדלת אחורית, כי לא הייתם מעיזים לבוא אלי היום לבקש לשנות את העיון בתיק, כי זה לא יעבור.

אברהם מיכאלי: עמותות זה גוף אחר של שירות, זה לא חברות.

אברהם מיכאלי: עמותות זה בדרך כלל אנשים שלפעמים אין להם כסף ללכת לעורך-דין.

אביטל שרייבר: זה נכון, אבל רוב האנשים שמעניינים בתיק הם לא אנשים מהעמותה עצמה, הם הרבה פעמים אנשים מבחוץ, הם גם עיתונאים.

אביטל שרייבר: הם אנשים שמעניין אותם מה קורה בעמותה.

אביטל שרייבר: הרי השקיפות בעמותה לא נועדה לטובת העמותה.

אברהם מיכאלי: הדיון הזה שייך למקום אחר בכלל, אגרות לגבי עמותות.

אברהם מיכאלי: התקליטור עצמו נועד גם לטובתכם, לא רק לטובת האזרח.

אברהם מיכאלי: לכן בואו נעשה את זה בפרופורציה, כמו שעשינו ברשם החברות.

אברהם מיכאלי: במקום 28 שקלים, נוסיף את אותו חלק יחסי.

אברהם מיכאלי: הגדלנו שם ב-15%-10%, תוסיפו פה באותו אחוז.

גלי גרוס: אני מציעה לקבל את הצעתך, ונשנה את זה אולי ל-45 שקלים, זה פחות או יותר פרופורציונלי.

אברהם מיכאלי: שיהיה משהו פרופורציונלי, אני לא יושב כרגע על מחשב, אבל אם תעלו את זה בצורה כזאת, וכרגע אתם מציעים 50 שקלים- - -

גלי גרוס: 50 ו-55.

גלי גרוס: אפשר לעשות את זה 40 ו-45, כדי שזה יהיה פחות או יותר באותה פרופורציה.

אברהם מיכאלי: 40 בדואר, 45 בעמדה.

אברהם מיכאלי: אגב, גברת שרייבר, אתם גם ערוכים לכך שאזרח יכול להגיע ולקבל?

אברהם מיכאלי: את אומרת שהדיסקים האלה כבר סרוקים אצלכם.

גלי גרוס: כבר היום יש עמדות מחשב.

אביטל שרייבר: נכון להיום יש לנו ארבע עמדות עיון.

אביטל שרייבר: הכמויות של המעיינים אצלנו הן הרבה יותר קטנות, מכיוון שכמות העמותות שיש היא הרבה יותר קטנה לעומת החברות, ואנשים מקבלים דיסק סרוק, מפקידים מה שמפקידים ומעיינים בתיק.

אברהם מיכאלי: כמה אחוז כבר סרוק מכל העמותות?

גלי גרוס: כל העמותות.

אברהם מיכאלי: אז מצבכם מצוין.

אביטל שרייבר: כבר בערך שנתיים.

אברהם מיכאלי: את הדיסקים האלה אתם יכולים בלי בעיה להנפיק.

גלי גרוס: נכון.

גלי גרוס: בעמותות מדובר לכל היותר על 20 עיונים בשבוע, להבדיל מחברות, ששם מדובר ב-100 עיונים ביום.

גלי גרוס: הפרופורציות הן אחרות לחלוטין.

אברהם מיכאלי: אגב, התקליטורים האלה, לדעתי, גם ייתנו לאנשים דרבון בלי בעיה להזמין את התקליטור, לקחת אותו הביתה.

אברהם מיכאלי: אגב, כמה מסמכים יש בתיק עמותות?

גלי גרוס: יש הרבה, בתיק עמותה יש יותר לפעמים.

אברהם מיכאלי: שעבודים יש שם?

גלי גרוס: לא, אבל יש את כל ההתכתבויות עם העמותה, את הביקורות של העמותה, את הדיווחים של העמותה.

אברהם מיכאלי: כל המאזנים של שנים.

אברהם מיכאלי: הכול בפנים?

אביטל שרייבר: דוחות מילוליים, פרוטוקולים, התכתבויות.

אברהם מיכאלי: גם אצלכם תהיה אפשרות לקבל את זה בהזמנה או בפקס או בטופס?

אביטל שרייבר: היום עושים את זה בעיקר בפקס, כי האדם צריך להתחייב על תשלום, הוא מעביר אחר-כך קבלה מצולמת, והחומר המצולם נכון להיום נשלח אליו בדואר.

אברהם מיכאלי: אז עכשיו כבר יהיה לכם תקליטור.

אביטל שרייבר: עכשיו זה יהיה עם דיסק.

אברהם מיכאלי: הוא ישלם בעמדה את התשלום, איפה שהוא רוצה לשלם.

אברהם מיכאלי: אגב, קיים דבר כזה עמדות תשלום לא באינטרנט?

אסנת כהן: יש עמדות תשלום בתוך הלשכות עצמן, אבל האמצעי הנוסף זה רק בדואר.

אסנת כהן: שוברי תשלום בדואר.

אברהם מיכאלי: אזרח שרוצה היום לשלם ואין לו אינטרנט, הוא לא יכול לגשת לאינטרנט, הוא יכול לשלם בדואר ולשלוח לכם את הקבלה.

אברהם מיכאלי: בפקס גם אפשר לקבל קבלה?

אסנת כהן: כן.

אברהם מיכאלי: אנחנו מאשרים.

אברהם מיכאלי: לגבי תקליטור, בדואר יהיה 40 שקלים, בלשכת הרשם – 45 שקלים.

אברהם מיכאלי: גם פה עשיתם תוספת של תקליטור.

אברהם מיכאלי: לתיק עמותה לא שייכת בכלל תוספת כזאת.

אורי גבע: זו עלות שולית, הייתי ממליץ שלא לגעת בזה.

אברהם מיכאלי: יש לכם צורך בתקליטור נוסף לפי הכמות קודם?

גלי גרוס: זה מעט מאוד בעמותות.

אברהם מיכאלי: זה לא הגיוני.

גלי גרוס: זה מעט מאוד בעמותות, אבל עדיין האפשרות קיימת.

אסנת כהן: זה לא קורה.

אברהם מיכאלי: אם יקרה, תשאירו לכם 20 שקלים.

אברהם מיכאלי: 20 ו-25.

אברהם מיכאלי: תעשו הפוך.

אברהם מיכאלי: עזוב, כיוון שזה לא יקרה, אני לא חושש.

אברהם מיכאלי: תשאירו את זה 20 ו-25.

אברהם מיכאלי: מה זה פה מתן אישור 4 שקלים?

גלי גרוס: 4 שקלים במקום 8 שקלים.

גלי גרוס: האימות פה היה 8 שקלים, ואנחנו מורידים את זה ל-4 שקלים.

אברהם מיכאלי: פה הפחתתם.

גלי גרוס: נכון, אנחנו גם עושים התאמה בין היחידות השונות.

אברהם מיכאלי: גם פה אתם קובעים תוקף של 30 יום וגם מה שסרוק, אבל פה סרוק הכול, אז אין פה בעיה.

אברהם מיכאלי: 30 יום מפרסומן, זה בסדר?

אברהם מיכאלי: הגברת שניידר, אתם עומדים בזה?

אביטל שרייבר: כן.

אברהם מיכאלי: אני מאשר את תקנות העמותות (אגרות) (תיקון), התש"ע-2010.

אברהם מיכאלי: תקנות העמותות (אגרות) (תיקון), התש"ע-2010 מאושרות.

אברהם מיכאלי: התקנות הבאות הן תקנות החברות (אגרות לעניין חברה לתועלת הציבור), שכאן אמרנו שהטקסט חדש.

גלי גרוס: הטקסט חדש וזה שילוב של מה שדיברנו פה.

אברהם מיכאלי: פה נחדד רק את הדברים שלא ברורים.

אברהם מיכאלי: 28 שקלים זה בסדר.

אברהם מיכאלי: עיון בנסח חברה באינטרנט זה 10 שקלים במקום 15 שקלים.

אברהם מיכאלי: עיון בנסח החברה ברשם החברות זה 28 שקלים, הדפסת עמודים 2 שקלים.

אברהם מיכאלי: זה בסדר.

גלי גרוס: פה נוסיף רישום ומיזוג.

אברהם מיכאלי: אני מציע שתעשו את זה בהתחלה.

אברהם מיכאלי: קודם כול, לפני הכול, תוסיפו את ההפניה לגבי האגרה של הקמת עמותה לרישום חברה לתועלת הציבור.

אברהם מיכאלי: פה תעשו את ההפניה, אפילו לפני סעיף 1, לפני שמתחילים לעיין בתיק.

אברהם מיכאלי: לגבי מיזוגים, לא אכפת לי שזה יהיה בסוף.

גלי גרוס: נחשוב בדיוק איפה הכי נכון, כי קצת מוזר שמתחילים לקרוא את התקנות והן לא קובעות עדיין אגרה ומפנים למקום אחר.

אברהם מיכאלי: הקמה זה בסיסי.

אברהם מיכאלי: לפני עיון צריך להקים.

אברהם מיכאלי: את ההקמה תשימו פה, את המיזוג, מצדי, תעשו בסוף, כמו שעשינו שם.

אברהם מיכאלי: מה עוד יש פה מבחינת סכומים?

אברהם מיכאלי: קבלת תקליטור – דיברנו פה כרגע שבדואר זה יהיה 40 שקלים, בלשכת הרשם זה 45 שקלים.

אברהם מיכאלי: לכל תקליטור נוסף אני בינתיים משאיר את הסכומים שקבעתם.

אברהם מיכאלי: פה מסמכים יורד ל-4 שקלים, לצילום – 2 שקלים.

אברהם מיכאלי: אישור לגבי העתק מסמך – 4 שקלים.

אברהם מיכאלי: מי סורק את החברות לתועלת הציבור?

גלי גרוס: זה במסגרת הסריקה של תיקי רשם החברות.

אברהם מיכאלי: רשם החברות עושים את זה?

אסנת כהן: זה כבר סרוק.

אביטל שרייבר: החומר שמוגש- - -

אברהם מיכאלי: אצל רשם העמותות זה מתקיים?

אביטל שרייבר: זה מתקיים אצל רשם ההקדשות שיושב אצל רשם העמותות.

אברהם מיכאלי: מתחתיכם הניהול?

אביטל שרייבר: כן.

אברהם מיכאלי: יש היום ממונה על הקדשות?

אביטל שרייבר: כן.

אביטל שרייבר: ראש רשות התאגידים הוא גם רשם ההקדשות.

אביטל שרייבר: אני ממונה, כסגנית ראש הרשות, שאחראית על כל נושא המלכ"רים.

אברהם מיכאלי: את אומרת שגם שם הסריקה פחות או יותר כבר- - -

אביטל שרייבר: הסריקה של חברות לתועלת הציבור נעשית בדיוק כמו הסריקה של העמותות.

אסנת כהן: הכול כבר נסרק.

אברהם מיכאלי: הכול נסרק, אז אין לכם בעיה.

אברהם מיכאלי: לא אכפת לי שיישאר הסעיף הזה.

גלי גרוס: אפשר ליתר ביטחון, הוא לא מפריע.

אברהם מיכאלי: לא אכפת לי שזה יישאר, ו-30 יום מספיקים לכם.

אברהם מיכאלי: אני מאשר לכם גם את התקנות האלה.

אברהם מיכאלי: תקנות החברות (אגרות לעניין חברה לתועלת הציבור), התש"ע-2010, אנחנו מאשרים.

אברהם מיכאלי: תקנות החברות (אגרות לעניין חברה לתועלת הציבור), התש"ע-2010 מאושרות

אברהם מיכאלי: היום אישרנו לכם שלוש תקנות.

אברהם מיכאלי: עשיתם עבודה יפה.

אברהם מיכאלי: צריך לפעמים גם לשבח אתכם, לא רק לבקר אתכם כל הזמן.

אברהם מיכאלי: עם זאת, עשינו גם צעד לקראת האזרח, שהאזרח יבין שאנחנו לא מטילים עליו, אפילו שקלים בודדים, בלי סיבה.

אברהם מיכאלי: תודה רבה.