ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 327, 2010-10-12 11:30

אופיר אקוניס: אני מבקש לפתוח את ישיבת הוועדה.

אופיר אקוניס: על סדר היום תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (אגרה בעד רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת), התש"ע-2010.

אופיר אקוניס: אני מבקש להמשיך את הרציונל של הישיבה הקודמת ובאמת להגביר את התחרות בתחום הסלולר.

אופיר אקוניס: הייתי בטוח שהתקנות הללו קצרות יותר, אבל משרדי הממשלה מתמחים כנראה בכתיבה ארוכה יותר בתקנות ובחוקים.

אופיר אקוניס: ד"ר אסף כהן, אני לא רוצה לערב אותך בחוק הזיכיונות-רישיונות, שהוא ספר עצום.

אופיר אקוניס: נקווה שנספיק היום לאשר את התקנות הללו כדי להגביר את התחרות בשוק הסלולר.

אופיר אקוניס: אנא הסבירו לנו את הבקשה שלכם.

אופיר אקוניס: הממשלה מבקשת להטיל אגרה על המפעילים שייכנסו לשוק.

אופיר אקוניס: אבל חלק כבר נכנסו, הלא כך?

אופיר אקוניס: חלק כבר ביקשו רישיונות ולא ידעו את גובה האגרה.

אופיר אקוניס: בבקשה תסביר את התקנות.

אסף כהן: אני סבור שהם ידעו.

אופיר אקוניס: אבל אנחנו עדיין לא אישרנו את התקנות.

אסף כהן: נכון, ולכן יש כאן תקנה שקובעת שגם מי שקיבלו כבר רישיון ישלמו.

אסף כהן: תחילת התשלום תהיה כמובן מרגע שהוועדה תקבל את ההחלטה ולא מרגע שקיבלו את הרישיון.

אסף כהן: לגבי הבאים – יש כאן סדרת תשלומים שהם יצטרכו לשלם מרגע שיקבלו את הרישיון.

אופיר אקוניס: דרך אגב, רק כהערה, אנחנו כבר בתוך המציאות שלנו, אבל זה הרי חלק מרצף החקיקה בעניין מפעילים וירטואליים.

אופיר אקוניס: כאשר ב-13 ביולי 2009 סיימנו כאן במליאה, הייתם יכולים להעביר את זה כבר לפני שנה.

אופיר אקוניס: כלומר, הרציונל הזה היה ברור לנו, שיצטרכו אגרה כדי להיות חלק מן ה-loop הזה, או בעברית: מן הסבב הזה.

אתי בנדלר: מן החוג הרלוונטי.

זיו גלעדי: העיכובים היו כי נערך שימוע.

זיו גלעדי: עלו טענות גם לעניין הזה, גם לעניין האגרות שצריך לשלם וגם לעניין עוד כל מיני דברים שאולי נדון עליהם בהמשך, כמו תשלום תמלוגים לזכיין.

זיו גלעדי: בהתקנת תקנות של אגרות נדרשת הסכמה גם של שר האוצר, וההסכמה של שר האוצר כפופה קודם כול לאישור של ועדת האגרות הבין-משרדית.

זיו גלעדי: זה ארך זמן.

אופיר אקוניס: אחד החוקים הכי מהותיים לפתיחת שוק לתחרות במשוואה הזאת הוא, למשל, גם קיצור הבירוקרטיה.

אופיר אקוניס: כאן לא היה כל-כך קיצור בירוקרטיה.

אופיר אקוניס: היתה, לצערי, בירוקרטיה כבדה.

אתי בנדלר: לא היתה בירוקרטיה במקרה הזה.

לאה ורון: זה לא בירוקרטיה.

לאה ורון: זה הליכים שנמשכו זמן רב.

אתי בנדלר: צריך להגדיר מה היא בירוקרטיה.

אופיר אקוניס: בירוקרטיה היא ההידרשות לוועדת האגרות ולוועדה שמתחת לוועדת האגרות ומעל לוועדת האגרות.

לאה ורון: כל אחד לקח את הזמן שלו.

אתי בנדלר: אם כך, אפשר לומר שגם ועדת הכלכלה היא חלק מן הבירוקרטיה, אם אלה אישורים הנדרשים לפי דין.

אופיר אקוניס: יכול להיות.

אופיר אקוניס: לפעמים הממשלה מציעה לקצר ואת עומדת על כך שהוועדה עדיין תקבע.

אופיר אקוניס: את לא מוותרת לממשלה.

אופיר אקוניס: את אומרת: לא, אל תוותר, אנחנו חייבים להיות חלק מן ההליך הזה.

אתי בנדלר: אבל, כפי שאדוני יודע, לי אין זכות הצבעה.

אתי בנדלר: לעתים אני מצליחה לשכנע את חברי הכנסת.

אופיר אקוניס: לעתים הממשלה מבקשת לייתר את ועדת הכלכלה כדי לקצר בירוקרטיה, ואני מוצא את עצמי בחלק מן הדברים תומך בבקשת הממשלה, אבל אתן אומרות שהדבר מחויב.

אופיר אקוניס: זה חלק מן ההכבדה, אבל על כך צריך לקיים דיון נפרד ומרתק בפני עצמו.

לאה ורון: אתה מרמז על כך שאנו מתפרנסות מן הבירוקרטיה?

לאה ורון: ...

אופיר אקוניס: חלילה וחס, חס וחלילה.

אופיר אקוניס: אף אחד לא מתפרנס מבירוקרטיה, אבל עלינו לדאוג לקיצורה של הבירוקרטיה.

אופיר אקוניס: כדי לקצר את הבירוקרטיה, אני מציע שנתחיל בהקראה, ואם יהיו הערות – מר לוי ומר רז נרשמו לרשות דיבור.

אופיר אקוניס: אני מציע שתעירו את הערותיכם לתקנות הספציפיות, כדי להתחיל לקדם את העניין.

אסף כהן: אני מבקש לומר שני משפטים כהקדמה.

אסף כהן: נקבע כאן שהאגרה תהיה של מיליון שקלים.

אסף כהן: זה גם גובה האגרה למי שמקבל רישיון מפ"א ייחודי, חברות כמו "012", "013", "פרטנר מפ"א", "סלקום מפ"א".

אסף כהן: כל מי שקיבל את רישיון המפ"א הייחודי שילם מיליון שקל אגרה.

אסף כהן: אבל כאן ראינו הבדל, לא בסכום של מיליון השקלים, אלא בכך שכאשר אנו נותנים רישיון בעצם הרישיון הוא לשאת ולתת.

אסף כהן: הרי אין כאן מי שיכול להקים רשת.

אסף כהן: אלה מפעילים וירטואליים, והיכולת שלהם לעמוד בתנאי הרישיון, לספק שירות וכולי תלוי בכך שיגיעו להסכם עם מפעיל מארח.

אסף כהן: לכן בעצם מיליון השקלים ישולמו באמת אחרי שיודיעו לנו שהגיעו להסכמה, וכמובן אם אין הסכמה והשר החליט להתערב – כאשר השר יתערב.

אתי בנדלר: את כל מיליון השקלים?

אסף כהן: זה מחולק.

אסף כהן: עם הגשת הבקשה ישלמו מקדמה של 300,000 שקלים, ואחר-כך כאשר יודיעו שהגיעו להסכם עם מפעיל מארח ישלמו חצי מיליון שקל בשנה הראשונה.

אתי בנדלר: הרבה יותר הגיוני שרק אחר-כך יהיה החזר.

אסף כהן: אם יודיעו שהגיעו להסכם יצטרכו לשלם חצי מיליון שקל.

אסף כהן: להבנתי צריכים להשלים את המקדמה.

אסף כהן: הם יכולים לשלם את מלוא הסכום מייד, אבל אם ירצו יוכלו שנה לאחר מכן לשלם את חצי מיליון השקלים הנותרים.

אסף כהן: הרעיון הוא שמי שקיבל מאתנו רישיון ולא הצליח להתחיל לפעול מכיוון שלא הצליח להגיע להסכם, לא יצטרך לשלם.

אסף כהן: זה הרעיון שעמד מאחורי התקנות הללו.

אסף כהן: הכוונה לשמור על אותו עיקרון, שכאשר קיבלת רישיון זה כבר תלוי בך ועליך לעמוד באספקת השירותים וכדומה, אז תשלם את מיליון השקלים הללו.

אתי בנדלר: לא הבנתי.

אתי בנדלר: אם הוא שילם מקדמה, החל בניהול משא ומתן, המשא ומתן לא צלח, פנה או לא פנה לשר ובסופו של דבר ניתנו הוראות כאלה שהוא רואה שזה לא רווחי, אין לו ישימוּת כלכלית, אין לו היתכנוּת כלכלית לפעול והוא מחליט לא להפעיל את הרישיון שברשותו.

אתי בנדלר: מה עם המקדמה בסך 300,000 שקלים שהוא שילם?

זיו גלעדי: במקרה כזה את אומרת שהוא מבקש לבטל את רישיונו ואז הסכום יוחזר.

אתי בנדלר: זאת השאלה.

אתי בנדלר: אתם רואים בזה ביטול רישיון?

אתי בנדלר: זה לא כל-כך מתיישב עם דבריו של ד"ר אסף כהן.

אופיר אקוניס: נדבר על כך כאשר נגיע לתקנה הרלוונטית.

אופיר אקוניס: בבקשה תתחילו בהקראה.

זיו גלעדי: "בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4ג ו-59 לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – החוק), באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת" – שאנו מקווים שיינתן – "לפי סעיף 59א לחוק, אני מתקין תקנות אלה:     	תקנה 1 – הגדרות     בתקנות אלה –      "אגרת רישיון" – תשלום חד-פעמי שמשלם בעל רישיון בעד מתן רישיון רט"ן ברשת אחרת;     "בעל רישיון" – מי שקיבל רישיון רט"ן ברשת אחרת לפי תקנות רט"ן ברשת אחרת;     "בקשה" ו"מבקש" – כהגדרתם בתקנות רט"ן ברשת אחרת;     "השר" – שר התקשורת או מי שהוא מינה לעניין תקנות אלה;     "יום מתן ההודעה" – היום שבו בעל רישיון מסר לשר הודעה, לפי רישיונו, בדבר הגעה להסכם עם בעל רישיון למתן שירותי רדיו טלפון נייד לעשות שימוש במיתקן בזק שלו, אשר שימוש בו יאפשר לו לתת שירות בהתאם לרישיונו, או היום שבו נתן שר התקשורת הוראה לפי סעיף 5 לחוק בהתאם לקבוע בסעיף 4(א2)(4) לחוק, אשר שימוש בו יאפשר לו לתת שירות כאמור;     "רישיון רט"ן ברשות אחרת" – רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת כהגדרתו בחוק;     "תקנות רט"ן ברשת אחרת" – תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (הליכים ותנאים לקבלת רישיון רדיו טלפון נייד ברשת אחרת), התש"ע-2010.

זיו גלעדי: "

אופיר אקוניס: יש הערות להגדרות?

אופיר אקוניס: אין.

אופיר אקוניס: אני מאשר את תקנה 1.

זיו גלעדי: תקנה 2 – אגרה בעד רישיון רט"ן ברשת אחרת     "(א)	בעל רישיון ישלם אגרת רישיון בסך מיליון (1,000,000) שקלים חדשים, לא יאוחר מ-14 ימים לאחר יום מתן ההודעה; ואולם, רשאי בעל הרישיון, בלי לגרוע מהאמור בתקנת משנה (ב), לשלם את מחצית סכום אגרת הרישיון לא יאוחר מ-14 ימים לאחר מתן ההודעה ואת יתרת סכום האגרה המעודכן לפי תקנה 3, לא יאוחר משנה מיום מתן ההודעה.

זיו גלעדי: (ב)	בעת הגשת הבקשה, יפקיד המבקש בידי חשב משרד התקשורת סכום של שלוש מאות אלף (300,000) שקלים חדשים, כמקדמה על חשבון אגרת הרישיון; הסכום האמור יוחזר למבקש שלא קיבל רישיון או על אף האמור בתקנה 5, לבעל רישיון אשר ביקש מהשר לבטל את רישיונו קודם ליום מתן ההודעה והשר ביטל את רישיונו בהתאם לבקשתו האמורה, כשהוא צמוד למדד לפי תקנה 3, בשינויים המחויבים.

זיו גלעדי: "

אופיר אקוניס: אתם רוצים להסביר את זה?

אסף כהן: הרעיון כאן שבמהלך המשא ומתן יכול המבקש (ה-MVNO) לסגת מהתוכניות שלו ולקבל בחזרה את הסכום שהוא הפקיד.

אסף כהן: עם מתן ההודעה, הוא קיבל כבר מחויבות ולכן אחרי מתן ההודעה, או אחרי החלטת השר בדבר התנאים – כי הרי הוא ניגש לשר ואמר: בוא תקבע תנאים –יש לו מחויבות לשלם ועליו לעמוד בה.

אופיר אקוניס: בעניין הזה כמדומני מר אברהם לוי ומר שחר רז ביקשו להעיר.

אברהם מוסן לוי: שלחנו גם מכתב לגבי התקנות.

אברהם מוסן לוי: בדיון הקודם הצגנו סקירה כללית לגבי מה שקורה במשא ומתן, שייתכן שבסופו של דבר לא נגיע להסכמה ואז נגיע אל השר.

אברהם מוסן לוי: אני רוצה להזכיר שכאשר הגשנו בקשה לרישיון היתה טיוטה של דמי קישוריות של 2.57 אגורות בשנת 2014.

אברהם מוסן לוי: לאחר השימוע שנערך לחברות הסלולריות נקבע כי דמי הקישוריות בשנת 2014 יהיו 5.55 אגורות.

אברהם מוסן לוי: אני יוצא מתוך הנחה שהשר יקבע מחיר זהה לדמי אירוח, נניח, ואני מקווה שזה יהיה פחות.

אברהם מוסן לוי: אז ייתכן מאוד שלא תהיה היתכנות כלכלית לפעול כמפעיל MVNO ואז נעדיף לסגת מזה.

אברהם מוסן לוי: אנחנו מבקשים שבתוך התקנות ייקבע שתינתן לנו שהות של 14 ימים – זה יכול להיות אפילו שבוע מבחינתי – עד שנודיע לשר, לאחר הקביעה שלו, אם החלטנו לממש את הרישיון, כלומר לגשת ולהפעיל, על בסיס שנעשה plug-in למספר שהשר קבע ונראה אם אנחנו מגיעים לתוכנית עסקית כלכלית או הפסדית.

אברהם מוסן לוי: לכן אנו מבקשים שהתשלומים לא יינתנו אלא באחד מן התנאים: שהגענו להסכם, כלומר בתוך 14 ימים מרגע שהגענו להסכם עם אחד מן המפעילים, או בתוך 14 ימים מיום שהשר קבע את התעריף, ובתנאי שמצאנו שזה כדאי.

אברהם מוסן לוי: כאן אנחנו כנראה חלוקים במקצת עם משרד התקשורת.

אופיר אקוניס: תיכף נשמע את עמדת משרד התקשורת.

אופיר אקוניס: מר רז, האם הרעיון שלך דומה?

שחר רז: דומה, אבל קצת יותר קיצוני.

שחר רז: בדיון הקודם דיברתי על כך שלצערי יש עוד דברים רבים לקבוע פרט למחיר ולהסכם.

שחר רז: יכולות להיות עוד מהמורות רבות בדרך ל-MVNO הנכסף.

שחר רז: לפיכך אני מציע שהתשלום יתחיל מרגע ההפעלה.

שחר רז: הרישיון והכול – לא אומר כלום בעצם.

שחר רז: מה שיקבע שאותו מפעיל יהיה MVNO זה שהוא יתחיל, וגם זה עדיין לא מבטיח, כי עלולות להיות הרבה מהמורות אחרי ההפעלה.

שחר רז: אבל בואו לא נהיה חזירים ונגיד שמן ההפעלה כבר מתחילים לדעת שאותו מפעיל באמת רציני ומתחיל לפעול.

אופיר אקוניס: עוד מישהו רוצה להעיר בעניין הזה?

אסף כהן: מאחורי אגרות יכולים לעמוד שני רעיונות: אחד – דמי רצינות, שייגש רק גוף רציני שיחולל תחרות בתחום הרט"ן.

אסף כהן: שניים – בכל זאת יש עלויות אדמיניסטרטיביות ולפעמים אגרות כרוכות בעלויות אדמיניסטרטיביות.

אסף כהן: נראה לי בלתי סביר שבאים MVNO לשר ואומרים לו: אדוני השר, לא הגענו להסכמה, בוא תתערב.

אסף כהן: אגיד בלשון המעטה שקשה מאוד להתערב וזה מצריך הרבה מאוד עלויות.

אסף כהן: אחרי שהשר גמר להתערב וקבע משהו שנראה לו סביר והגון כלפי שני הצדדים, והשר כנראה סבור שזה יכול לאפשר קיומו של MVNO, אז בא אותו MVNO ואומר: לא נראה לי, עכשיו לא אשלם גרוש.

אופיר אקוניס: יש החזר כספי ללקוח בתוך 14 ימים לפי תקנה שקבענו.

אופיר אקוניס: אולי ישתמשו בתקנה הזאת.

אתי בנדלר: לא. כאן יש הוראות ספציפיות.

אסף כהן: דבר נוסף, MVNO שמעוניין להיכנס לשוק ולחולל בו משהו צריך להיות גוף שמוכן לקחת על עצמו סיכון שהשר יקבע דבר שהוא לא רוצה ולכן הוא יפסיד מיליון שקלים.

אופיר אקוניס: טוב, זאת היתה תשובת הממשלה.

אברהם מוסן לוי: המטרה, אני מניח, להכניס יותר MVNO ככל הניתן ולא צריכים להכניס אותם בתנאים שיידעו מלכתחילה שהם הולכים להיכשל.

אברהם מוסן לוי: ייתכן שהדבר נראה סביר לשר, אבל ל-MVNO, לכל אחד מהם יש את התוכנית העסקית שלו וכולם עבדו על זה והם צריכים את ה-plug-in number שהם יכניסו לדמי אירוח ולפיו יחליטו אם העסק כלכלי או לא כלכלי.

אברהם מוסן לוי: אם MVNO מחליט לא להיכנס בתנאים שהוא יודע שהוא הולך להפסיד, זה לא מראה על חוסר רצינות.

אברהם מוסן לוי: להיפך, זה מוכיח שהוא רציני.

אברהם מוסן לוי: ההגדרה שלי ל-MVNO רציני, זה גוף שיודע להסתכל על תוכנית עסקית ולראות שבמחיר א' הוא מרוויח ובמחיר ב' הוא מפסיד ויודע לקבל את ההחלטה.

אברהם מוסן לוי: אם הוא מקבל החלטה להיכנס לשוק על בסיס ידיעה שהוא עומד להפסיד, זה MVNO לא רציני.

אברהם מוסן לוי: יש מגוון רחב של נושאים.

אברהם מוסן לוי: זה לא רק התעריף של דקת השיחה.

אברהם מוסן לוי: כולנו מתמקדים בדקת השיחה, אבל תחום הדאטה הרבה יותר חשוב.

אברהם מוסן לוי: כאשר אנחנו מסתכלים 5 שנים קדימה – תחום הדאטה חשוב מאוד.

אברהם מוסן לוי: אנחנו רחוקים מאוד מלהגיע להסכם עם המפעילים ואני גם לא יודע לאיזה מחיר נגיע עם משרד התקשורת.

אברהם מוסן לוי: לכן התמונה הרבה יותר עמומה.

אברהם מוסן לוי: אנחנו לא יודעים כמה מפעילים MVNO יהיו, אבל אנחנו רוצים לדעת שלפחות היסודות, מחיר הגישה ומחיר האירוח יהיו ידועים בנקודת הכניסה.

אברהם מוסן לוי: מעבר לזה יש הרבה אי-ודאות, אבל לפחות בנקודת הכניסה אנחנו רוצים לדעת שאנחנו לא הולכים להפסיד.

שחר רז: אפרופו רצינות, בתקנות ולפני הגשת בקשה לרישיון משרד התקשורת ביקש המון דברים וקבע המון חסמים שמנעו אפשרות מגורם לא רציני לגשת בכלל ולבקש רישיון.

שחר רז: נדרשנו להפקיד ערבות של 10 מיליון שקלים, להראות הון, להראות יכולת שיווקית והנדסית.

שחר רז: כלומר, אני מעריך שאם הם בדקו את הרישיונות, מן הבדיקה עצמה היו יכולים לנפות את מי שאיננו רציני.

שחר רז: אם מחפשים רצינות – כאן רואים את הרצינות.

שחר רז: המטרה של המדינה לעודד MVNO.

שחר רז: אפילו הייתי משלם להם כדי שיהיו, כי בסך הכול זה טוב לכולם, ולא הייתי מכביד כאן עם האגרות לפני הזמן, בעיקר כשהם עדיין לא פועלים בכלל.

שחר רז: להוסיף עוד חסמים – זה לא עושה חשק,  מה גם שהמשא ומתן קשה ואנחנו לא רואים את המספר שאנחנו רוצים מתממש במהירות.

אופיר אקוניס: ד"ר אסף כהן, אם בתקנת משנה 2(ב) נשנה את הנוסח ונקבע: "...

אופיר אקוניס: ואת יתרת הסכום ...

אופיר אקוניס: לא יאוחר מחודש מיום תחילת הפעילות", האם לממשלה יש בעיה עם נוסח כזה?

אופיר אקוניס: אנחנו רוצים הרי לעודד אותם להיכנס.

אסף כהן: אלה שני דברים שונים.

אסף כהן: יש את עיתוי התשלום, מבחינת התזרים, ויש את חובת התשלום.

אסף כהן: הם אומרים שיוכלו לסגת מחובת התשלום בתוך 14 ימים.

אסף כהן: כאן ב-14 ימים הכוונה לתת זמן להתארגן לשים את הצ'ק.

אסף כהן: אלה שני דברים שונים.

אסף כהן: אם אתה מדבר על הארכת תקופת הצ'ק, ייתכן שאפשר, אבל זה לא פוטר מחובת תשלום.

אתי בנדלר: יש כאן שאלה עקרונית בהתחשב בנימוקיו של ד"ר כהן.

אתי בנדלר: יש כאן בכל זאת איזה פער.

אתי בנדלר: אינני יודעת להשוות את רמת אי-הוודאות שהמפעילים הווירטואליים נכנסים אליה לעומת רמת אי-הוודאות של בעלי רישיונות אחרים.

אתי בנדלר: בכל מקרה, אם מדובר על רמת אי-ודאות דומה אז אין מקום להפלות אותם לטובה מבחינת חובת תשלום האגרה.

אתי בנדלר: מצד שני, ככל שרמת אי-הוודאות באשר להיתכנות הכלכלית גבוהה יותר, ייתכן שיש מקום לפטור אותם לפחות מחלק מתשלום האגרה אם הם יחליטו לוותר על הרישיון כתוצאה מהוראות השר.

אתי בנדלר: למה אני מתכוונת?

אתי בנדלר: אם הם הגיעו להסכמה, אז ברור שאין ויכוח.

אתי בנדלר: אנחנו מדברים על מקרה שנסתיימו ששת החודשים, הם הוכיחו בפני השר שמתקיימים התנאים להתערבותו לפי החוק, והשר באמת מפעיל את שיקול דעתו ומוסר הודעה.

אופיר אקוניס: השתכנע השר ש...

אופיר אקוניס: – אז את יכולה לנסח את זה לכיוונם של ה-MVNO.

אתי בנדלר: זה קיים בחוק עכשיו.

אתי בנדלר: השר הפעיל את שיקול דעתו לאחר שבחן נושאים שונים וקבע סכום מסוים.

אתי בנדלר: המפעיל, לאחר שראה את הסכום ואת תנאי השימוש, הגיע למסקנה שהוא לא יוכל לעמוד בעניין.

אתי בנדלר: השאלה האם במקרה כזה בכל זאת מחייבים אותו לשלם את כל מיליון השקלים, ולא משנה כרגע הפריסה, אם זה בתוך 14 ימים מהודעת השר והחצי מיליון הנוספים שנה לאחר מכן.

אתי בנדלר: מחייבים אותו להשלים מעבר ל-300,000 שקלים.

לאה ורון: למה הפרמטר הוא מתן ההודעה ולא תחילת הפעילות של המפעיל?

אתי בנדלר: כי לגבי הפעילות למדינה אין שום שליטה.

אתי בנדלר: הוא יכול להתחיל את הפעילות גם כעבור 5 שנים.

לאה ורון: נכון, אבל אז הוא ישלם את מיליון השקלים.

אתי בנדלר: התשלום הוא עבור הרישיון, לא עבור הפעילות.

לאה ורון: אם רוצים באמת לעזור ל-MVNO לפעול בשוק כהגנת ינוקא אז צריך למצוא דרכים.

אתי בנדלר: אם נדחה את זה ליום תחילת הפעילות – זה תמריץ שלילי.

אסף כהן: לגבי רמת הסיכונים, אין ספק שמפעיל סלולרי שישתתף במכרז התדרים רמת הסיכון שהוא נושא על גבו לא פחותה מרמת הסיכון של MVNO.

אסף כהן: הדבר היחיד שהנחה אותנו כאן, שאנחנו סבורים שלא נכון לקחת כסף על נייר שבינתיים לפחות מקנה רק את הזכות לקיים משא ומתן.

אסף כהן: ברגע שמסתיים השלב הזה והם מבקשים מהשר להתערב, והשר התערב וקבע דבר נכון לפי דעתו – דרך אגב, ייתכן שהשר יקבע דבר נכון לפי דעתו שלא ימצא חן בעיניהם או בעיני חברות הסלולר.

אופיר אקוניס: אני מודה לך.

אופיר אקוניס: אני מאשר את תקנה 2.

זיו גלעדי: תקנה 3 – הצמדה     "(א)	הסכומים הנקובים בתקנה 2, יעודכנו ב-1 במאי של כל שנה (להלן – יום ההעלאה) לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי.

זיו גלעדי: (ב)	סכום האגרה ששונה כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.

זיו גלעדי: (ג)	בתקנה זו –      "המדד החדש" – המדד לחודש מרץ האחרון שלפני יום ההעלאה;     "המדד היסודי" – המדד לחודש מרץ שלפני יום ההעלאה הקודם, ולעניין יום ההעלאה הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה, המדד לחודש מרץ 2010;     "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

זיו גלעדי: (ד)	המנהל הכללי של משרד התקשורת יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח תקנה 2 כפי שהשתנתה עקב האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב).

זיו גלעדי: "

אתי בנדלר: למה נקבע דווקא חודש מרץ כמועד למדד הבסיסי ולמדד החדש?

זיו גלעדי: למיטב זיכרוני, זאת היתה בקשה של משרד המשפטים, כי יש להם עומס של עדכונים לעשות בפברואר לפי התקנות של ינואר.

אופיר אקוניס: זה מדהים.

אופיר אקוניס: מצליחים להדהים אותנו בכל פעם מחדש.

אופיר אקוניס: זה לא עד כדי כך קריטי, אבל רק להבין את המכניזם.

אופיר אקוניס: יש הערות נוספות?

אופיר אקוניס: אין.

אופיר אקוניס: תקנה 3 נתקבלה.

זיו גלעדי: תקנה 4 – דרך התשלום     "אגרת רישיון תשולם לחשבון בנק שאת פרטיו יודיע חשב משרד התקשורת לבעל הרישיון, ושאליו יעביר גם החשב את המקדמה שקיבל.

זיו גלעדי: "

טמיר אביגדור: אני מייצג את חברת "גלי פון".

טמיר אביגדור: עדיין לא קיבלנו רישיון אבל העברנו את כל סכום האגרה לחשבון אחר כנראה, כי עדיין לא פורסם החשבון.

אופיר אקוניס: לאן העברתם את הכסף?

אופיר אקוניס: החשב היה צריך להגיד לכם לאן להעביר את הכסף.

עדי קאהן-גונן: תיצור אתנו קשר.

אופיר אקוניס: העברת כסף ואתה לא יודע לאן?

טמיר אביגדור: העברתי כסף למשרד התקשורת.

אתי בנדלר: בסדר, העברת את הכסף לחשב.

טמיר אביגדור: כן, אבל כאן יש תקנה שקובעת מספר חשבון מסוים.

אתי בנדלר: נאמר בפירוש "ושאליו יעביר גם החשב את המקדמה שקיבל".

אתי בנדלר: כלומר, את המקדמה בכל מקרה שילמתם ואחרים יצטרכו לשלם לידי החשב בעת הגשת הבקשה והוא יפקיד את הכסף באותו חשבון בנק.

אופיר אקוניס: זה בסדר.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: תקנה 4 נתקבלה.

זיו גלעדי: תקנה 5 – החזרים      "בעל רישיון לא יהיה זכאי, בכל מקרה, להחזר של אגרת רישיון או כל חלק ממנה, לרבות בשל ביטול הרישיון, הגבלתו או התלייתו, בין ביזמת בעל הרישיון ובין ביזמת השר, או בשל שינוי תנאי הרישיון, בין אם החל בעל הרישיון במתן שירותים על-פי הרישיון ובין אם לאו.

זיו גלעדי: "

אופיר אקוניס: אתה רוצה להסביר את תקנת ההחזרים במשפט או שניים?

זיו גלעדי: בתקנה 2(ב) נקבע כי ההחזר הזה חל על אף האמור בתקנה 5, ופרט לכך האגרה לא מוחזרת.

אופיר אקוניס: יש הערות?

אופיר אקוניס: אין הערות.

אופיר אקוניס: תקנה 5 נתקבלה.

שחר רז: יש לי הערה אחת, כאן ה-MVNO תלויים מאוד.

שחר רז: אני חוזר על אותה הערה, אני לא מסכים עם מה שאמרתם, שאין שינוי בין מפעיל סלולרי חדש לעומת MVNO.

שחר רז: המפעיל הסלולרי החדש לא תלוי כל-כך, לפחות בטווח הרחוק, בחברות הסלולריות, כאשר ה-MVNO יהיה תלוי תמיד במפעילים הסלולריים שיכולים פתאום להעלות מחיר.

שחר רז: הם יכולים לעשות כרצונם.

אתי בנדלר: איך הם יכולים להעלות פתאום מחיר?

שחר רז: נניח שקבענו איתם במשא ומתן סכום מסוים ויש הסכם טוב לכל הצדדים.

שחר רז: מתישהו מסתיים ההסכם.

אברהם מוסן לוי: הסכם ל-5 שנים מסתיים לאחר 5 שנים ואז מתחיל שוב משא ומתן.

שחר רז: אפשר להעלות את המחיר בדרכים רבות.

שחר רז: ייתכן שהשירות שנקבל יהיה לא טוב, אינני יודע מה.

שחר רז: ה-MVNO ממש נשענים על המפעילים הסלולריים ועל המערכות ההנדסיות שלהם ותלויים בהם.

אתי בנדלר: אבל זה המהות של המפעיל הזה, שנשען על רשת אחרת.

שחר רז: לכן אמרתי שזה לא אותו דבר כמו מפעיל סלולרי.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: אישרתי את התקנה, לכן הערתך היתה יותר לפרוטוקול.

זיו גלעדי: תקנה 6 – הוראת מעבר     "לעניין מבקש אשר הגיש בקשה לפני יום פרסומן של תקנות אלה, תחול תקנה 2(ב) ואולם מועד תשלום המקדמה על חשבון אגרת הרישיון יהיה 30 ימים מיום פרסומן של תקנות אלה.

זיו גלעדי: "

אופיר אקוניס: יש הערות?

אופיר אקוניס: אין.

אופיר אקוניס: תקנה 6 נתקבלה.

אתי בנדלר: אני רוצה לוודא שכל מי שהגיש בקשה לפני הגשת הצעת התקנות הללו הובא לידיעתו שיידרש לשלם אגרה.

זיו גלעדי: זה נאמר גם בתגובה לשימוע וגם במכתבים הספציפיים שהם קיבלו.

זיו גלעדי: נאמר להם: קיבלתם רישיון אבל ...

אתי בנדלר: שאלתי לגבי מבקשים שטרם קיבלו רישיון.

זיו גלעדי: גם אז, כשהם הגישו את הבקשה קיבלו מכתב: "בקשתכם התקבלה, מטופלת, ודעו שבסוף התהליך תידרשו לשלם אגרה".

אופיר אקוניס: מצוין.

אופיר אקוניס: נדמה לי שעשינו צעד נוסף בדרך להגברת התחרות בשוק הסלולר כחלק מן הרצף שבו התחלנו כאן ביוני 2009.

אופיר אקוניס: אני מודה לכם מאוד.