ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 62, 2010-09-06 10:00

מאיר שטרית: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

מאיר שטרית: רשות הדיבור לד"ר מרקוביץ, מנהל מינהל המחקר למדעי האדמה והים במשרד לתשתיות לאומיות, שרוצה להעביר מצגת על העניין.

מאיר מרקוביץ: בפעם האחרונה ישבנו פה ב-2 ליולי.

מאיר מרקוביץ: אני אציג את נקודות הקושי העיקריות שנשארו ואת המתווה להמשך.

מאיר מרקוביץ: טרם הרה-ארגון היה מינהל מחקר למדעי האדמה בלבד, ונפרד יש את מכון לחקר הימים, המכון הרדיולוגי יחידת סמך, המכון הגיאו-פיזי - חברת ממשלתית.

מאיר מרקוביץ: משנת 2005 התחילו ועדות למיניהן: ועדת טייכר המליצה איך אפשר לשפר את המצב מבחינת חיא"ל והמכון הגיאו-פיזי של חברות  ממשלתיות ואיך זה משתלב עם המכון הגיאולוגי הקיים.

מאיר מרקוביץ: השורה התחתונה של הוועדה המליצה להקים גוף חדש, יחידת סמך מורחבת.

מאיר מרקוביץ: הבסיס הוא  שלא הורסים את מה שהיה אלא בונים על מה שהיה, בעיקר מבחינת התשתית האנושית.

מאיר מרקוביץ: בסופו של דבר זה המשאב העיקרי של עבודת המחקר המתקיימת בכל המקומות האלה.

מאיר מרקוביץ: זה הוגש כהצעת מחליטים לממשלה בסוף 2008.

מאיר מרקוביץ: הדיונים בממשלה, בוועדת השרים, היו בראשון לפברואר 2009.

מאיר מרקוביץ: הממשלה עצמה ב-19 לפברואר 2009 הוציאה את ההחלטה המדברת על הגופים המופיעים פה.

מאיר מרקוביץ: יש הגדרה איך המינהל החדש יהיה בנוי מבנית ותוכנית פעולה.

מאיר מרקוביץ: רואים פה שיש מכון למדעי אדמה, שמבוסס על המכון הגיאולוגי-יחידת סמך קיימת פלוס מחצית מהמכון הגיאו-פיזי, אגף הסיסמולוגיה, והמכון למדעי הימים והאגמים המבוסס על חיא"ל.

מאיר מרקוביץ: שני השקפים הבאים מגדירים מה צריך להיעשות ואיך זה ייעשה בשני המכונים האלה.

מאיר מרקוביץ: חלק מהדברים נבדקו איך מתנהלים במינהל המחקר הנוסף הקיים במדינה – מינהל המחקר החקלאי.

מאיר מרקוביץ: זה מחקר מבוסס, ותיק, גדול, ויש הרבה דברים שאפשר ללמוד ממנו.

מאיר מרקוביץ: את כל זה ידענו.

מאיר מרקוביץ: אם זה כל כך טוב, אז מה עדיין לא לגמרי טוב?

מאיר מרקוביץ: לאור ההחלטה של הממשלה בתחילת 2009, בינואר 2010 הוקם המינהל מבחינה תקציבית בהתאמה מלאה להחלטת הממשלה.

מאיר מרקוביץ: בפועל, התהליך של העברת חיא"ל וכמחצית המכון  הגיאו-פיזי עדיין לא התבצעה, ועל זה אני אדבר בדקות הקרובות.

מאיר מרקוביץ: בחודשיים האחרונים, מאז שנפגשנו לאחרונה בשני ליולי, ככלי לפעילות הזו היתה התארגנות של מטה המינהל החדש, שעיקר מאמציו זה נושא קידום הרה-ארגון.

מאיר מרקוביץ: כאן כתובים בעלי התפקידים העיקריים.

מאיר מרקוביץ: הבא בתור הוא תפקיד היועץ המשפטי שייצא ב-15 לספטמבר למכרז.

מאיר מרקוביץ: בנוסף, הוזכר אישור בוועדת השירות של יחידת הסמך המורחבת במלוא מובנה.

מאיר מרקוביץ: מה הגרעין הזה עשה בחודשיים האחרונים?

מאיר מרקוביץ: שתי החברות הממשלתיות: חיא"ל והמכון הגיאו-פיזי צריכים להמשיך  ולהתקיים תוך כדי התהליך הזה, שהוא מתארך אבל הוא קיים.

מאיר מרקוביץ: לכן, פעילות מאוד אינטנסיבית של הצוות שלנו היתה על מנת לדאוג לתקצוב.

מאיר מרקוביץ: שמעתם פה ב-17 למאי את זעקת השבר של חברנו מחיא"ל, על כך שאז עוד לא היה תקציב.

מאיר מרקוביץ: רק בשני ליולי עבר איך שהוא התקציב למחצית הראשונה.

מאיר מרקוביץ: את זה שיפרנו במידה ניכרת במחצית השנייה, כך שבסוף יולי-תחילת אוגוסט כל האישורים של ועדת הפטור ממכרזים היו מוכנים.

מאיר מרקוביץ: זה התעכב קצת בגלל עוד משהו של הרשאות חתימה של בעלי התפקידים החדשים, כולל אני, שלא היו ערים לכל האישורים הנדרשים מהממשלה.

מאיר מרקוביץ: לעומת מה שהיה, זה השתפר הרבה מאוד.

מאיר מרקוביץ: ראינו גם את המכתב של מנכ"ל חיא"ל, ששואל אם היום הכסף אצלו או לא.

מאיר מרקוביץ: זה המבחן מבחינתו.

מאיר מרקוביץ: אישור התקציב של 2011-2012 של המינהל החדש בוצע, כולל הגדלה מכובדת שקיבלנו כדי לאפשר יציאה לדרך ברגל ימין.

מאיר מרקוביץ: השקף הבא הוא עיקר הדיון שלנו היום – עיקר הפעילות מרוכזת סביב הרה-ארגון.

מאיר מרקוביץ: הרה ארגון מתרכז בפעילות משפטית ואחרת של חיא"ל.

מאיר מרקוביץ: בהיותם חברה לתועלת הציבור מדובר בשינוי הדורש תהליך בפיקוח בית משפט.

מאיר מרקוביץ: אמנם זה יהיה פרוק מרצון, אבל עדיין זה תהליך מובנה וידוע.

מאיר מרקוביץ: אנחנו נעזרים במשרד עורכי דין ליפא-מאיר, ובמשרד רואה חשבון אברמזון לגבי הדוחות הכספיים הנדרשים לצורך כושר הפירעון.

מאיר מרקוביץ: שני התהליכים החשובים כדי להגיע להעברת אנשי חיא"ל ליחידת סמך החדשה הם: הנושא של הצהרת כושר פירעון והסכמים עם העובדים.

מאיר מרקוביץ: הצהרת כושר פירעון מתקדמת טוב מאוד.

מאיר מרקוביץ: אנחנו מתוכננים להיות אצל גיל שבתאי ב-20 לספטמבר.

מאיר מרקוביץ: עם זה באים לאסיפת בעלי מניות, תיקון תקנון, נטילת זכויות והצהרת כושר פירעון.

מאיר מרקוביץ: שולחים את הצהרת כושר הפירעון לרשם החברות וההקדשות.

מאיר שטרית: ה-20 לספטמבר זה לא חול המועד סוכות?

מאיר מרקוביץ: זה בסוף יהיה ב-29-30 לספטמבר, גם מסיבות של 21 יום מאז הזימון.

מאיר מרקוביץ: כדי לא להיכנס לתהליך פירוק על ידי נושים, שלא היינו רוצים בו, אנחנו עושים את תהליך הפירוק על ידי בעלי עניין, שזה אנחנו.

מאיר מרקוביץ: רק אחרי הצהרת כושר פירעון אנחנו יכולים להתחיל בתהליך הנוסף.

מאיר מרקוביץ: המרכיב הבעייתי, וזה נאמר כבר בדיון שנערך במאי, הוא נושא הסכמי השכר עם העובדים.

מאיר מרקוביץ: היתה אמירה של הממונה על השכר הקודם, שדואגים לעובדים בתהליך המעבר לשמירת רמת השכר.

מאיר מרקוביץ: המימוש של זה לא קל.

מאיר מרקוביץ: אם תרצה שנפרט – נפרט.

מאיר מרקוביץ: מעורב בזה כל מי שכתוב פה, החל מהממונה על השכר, הנציבות וההסתדרות.

מאיר מרקוביץ: פורמאלית, זה בין ההסתדרות לממונה לשכר.

מאיר מרקוביץ: אנחנו שם ומנסים להשפיע בכל מה שאפשר, אבל התהליך מוכר לכל היושבים פה סביב השולחן.

מאיר מרקוביץ: אני נמצא בתסכול גדול, כיוון שהתחלתי בראשון  ליולי ולקראת סוף החודש שלי אמרו לי שבאוגוסט סוגרים.

מאיר מרקוביץ: אני לא יודע אם זה נכון או לא.

מאיר מרקוביץ: זה נשמע לי קצת מוזר.

מאיר מרקוביץ: איפה סוגרים לחודש שלם?

מאיר מרקוביץ: לסיכום: קבלת דוח נאותות, קבלת התחייבות המדינה, נושא אסיפת בעלי התניות, חידוש משא ומתן עם האוצר.

מאיר מרקוביץ: במשוואה של השקף האחרון: גיבוש מתווה של המשך תהליך הסכמי השכר פלוס הליכה לשלב הבא מבחינת רשות החברות וחיא"ל, כאשר ברקע גורם היחידי שצריך לקחת בחשבון זה, שאם אכן התהליך בין האוצר להסתדרות קיבל תנופה ומערבים שם גורמים מעל יצחק רז, שמטפל בזה היום, אז יכול להיות ששווה לתת לזה עוד איקס ימים.

מאיר שטרית: אני מבין, שלפי הערכתך השלבים של קבלת דוח נאותות, התחייבות המדינה, אסיפת בעלי מניות - הכל נמצא בתהליך של סיום.

מאיר שטרית: הנקודה המרכזית שעדיין עומדת בספק זה עניין של חידוש המשא ומתן בין נציג האוצר לנציג ההסתדרות.

מאיר מרקוביץ: הוא יחודש בטוח, אבל השאלה באיזו רוח.

מאיר מרקוביץ: הדיון האחרון שהיה לא היה ברוח טובה.

מאיר שטרית: האם יש ועד עובדים?

מאיר מרקוביץ: יש ועד עובדים, ויש התארגנות פורמאלית או לא פורמאלית של ועדי עובדים משלושת המקומות.

מאיר מרקוביץ: אני מבין, שהם עדיין לא גוף יציג.

מאיר שטרית: הם לא עשו ועד אחד?

מאיר מרקוביץ: בשביל להיות גוף יציג נדרש יותר מאשר להיפגש ולהגיד אנחנו ביחד.

מאיר שטרית: האם המשא ומתן מתנהל עם שלושה ועדים נפרדים?

מיטל עמר: מול יצחק רז, שהוא המרכז מטעם ההסתדרות הכללית.

מאיר שטרית: כלומר, ההסתדרות עושה את המשא ומתן מטעם כל העובדים ביחד.

מיטל עמר: כן.

מיטל עמר: גם כל הדירוגים ביחד.

מאיר שטרית: וועד העובדים לא צד בעניין, או שגם הוא מעורב.

מיטל עמר: הוא גם מעורב.

מאיר שטרית: אז אולי נשמע הערכה יותר מחוכמת מצד אגף השכר וההסתדרות.

מאיר שטרית: איפה עומד העניין.

מאיר שטרית: מהם הסיכויים להביא את העניין לידי סיום?

מאיר מרקוביץ: ישראל מוביל תהליך של סגירת פערים בצורה עניינית במקום להגיד: כל הפרשי השכר הם תוספת אישית.

מאיר מרקוביץ: הוא נכנס ביחד עם מיטל לכל סעיף וסעיף, כדי לראות מה אפשר להכשיר במובן החיובי של המילה.

מאיר מרקוביץ: אני מוריד את הכובע בפניו.

ישראל זיידרמן: אני יו"ר איגוד סגל המחקר בהסתדרות העובדים הכללית החדשה.

ישראל זיידרמן: יש 3 סוגיות שעומדות על סדר היום בשיחות שלי עם נציגי הממשלה.

ישראל זיידרמן: שתי סוגיות נוגעות לנושאים כספיים של שכר, והן עולות מול מיטל וניר רייס, שממונה על הנושא הזה.

ישראל זיידרמן: הסוגיה הראשונה היא בקשת המדינה או רצון המדינה לבטל רכיבי שכר ייחודיים, הקיימים היום בחיא"ל ונוגעים לפעילות הייחודית שלה בים: הפלגות לחו"ל עם אוניות של החברה.

קריאה: הפלגות מחקר.

קריאה: לא הפלגות לחו"ל.

ישראל זיידרמן: אני מתכוון להפלגות לחו"ל בתפקיד באוניות של החברה, ובתוספת חקלאות ימית לעובדי אילת.

ישראל זיידרמן: הדרישה שלנו, היא שהייחודיות של המחקר הימי של מדינת ישראל תמשיך להיות מכובדת על ידי המדינה.

ישראל זיידרמן: אני מחכה לקבל ממיטל תשובה חיובית בעניין הזה.

ישראל זיידרמן: אנחנו קבענו להיפגש אחרי הישיבה הזאת.

ישראל זיידרמן: הנושא השני – המדינה מנסה לשכנע אותנו להקפיא את השכר של העובדים, שייקלטו בשירות המדינה, כך שלא יקבלו תוספת יוקר, לא יקבלו תוספת ותק שנתית, לא יקבלו שום קידום בדרגה, עד אשר הפרשי השכר שנוצרו בין מה שקיבלו בחברה הממשלתית של חקר ימים ואגמים או במכון הגיאו פיזי לבין מה שיקבלו אצל מאיר יקוזזו לגמרי.

ישראל זיידרמן: זה יכול לקחת חודש וזה יכול  לקחת גם 20 שנה.

מאיר שטרית: בכמה עובדים מדובר?

ישראל זיידרמן: על כל העובדים.

ברק חרות: בסביבות 140-150 עובדים.

מאיר שטרית: ואצל כולם יש פערי שכר בהשוואה לשכר החדש?

ישראל זיידרמן: כן.

ישראל זיידרמן: אצל כולם יש פערי שכר.

ישראל זיידרמן: אנחנו חישבנו את פערי השכר כפי שהם מתבטאים בתשלומי רכב, וזה נעשה במשותף עם הממונה על השכר ועם מאיר.

ישראל זיידרמן: הצגנו את החישוב שעשינו, והירידה בשכר היא בין  750 שקלים לחודש ל-200 שקלים חדשים לחודש.

מאיר מרקוביץ: זה נטו.

מאיר מרקוביץ: יש פילוג.

מאיר מרקוביץ: עוד 4 עובדים בסביבות 600 שקלים.

מאיר מרקוביץ: אצל כל העובדים יש הפרש, כאשר אצל מחצית מהם יש הפרש של 200 שקלים.

מרדכי מוקי שפיגל: מדובר בעובדים שהמשכורת שלהם היא 6,000-7,000 שקלים.

מרדכי מוקי שפיגל: אלה עובדים קשיי יום.

מאיר מרקוביץ: עשינו גם בדיקה אצל מי קיימים ההפרשים הכי גדולים, ומצאנו שהם קיימים דווקא אצל אלה שהשכר המשולב שלהם הוא 4,500 שקלים עד 6,000 שקלים.

מאיר מרקוביץ: זה מראה מאיפה זה בא.

ישראל זיידרמן: במידה מסוימת תשלום של הוצאות רכב בא במקום שכר, שלא יכולים לשלם לפי טבלאות ההסתדרות.

ישראל זיידרמן: לכן, נותנים תוספות, שעות נוספות, הוצאות רכב וכו'.

מאיר שטרית: אם היו מציעים לכל עובדי מדינה, שמחזיקים רכב, שליש מאחזקת הרכב תוספת נטו לשכר,  רובם היו מוותרים על רכב.

ישראל זיידרמן: יש לנו ממש נתונים שאפשר לפרסם.

ישראל זיידרמן: אנחנו לא מסכימים שיוקפאו תוספות היוקר, הוותק וקידום בדרגה של כל הציבור הזה, עד אשר יתקזזו הפרשי השכר.

ישראל זיידרמן: אנשים לא צריכים לרדת בשכר כאשר המדינה רוצה לקלוט את העובדים, שיעבדו יותר טוב, יתנו יותר למדינה.

ישראל זיידרמן: איזו מן גישה של מעסיק זו?

ישראל זיידרמן: אלה שתי השאלות שאני מקווה לקבל עליהן תשובה ממיטל היום.

מאיר שטרית: אולי תתפשרו ביניכם.

מאיר שטרית: תגיעו להסכמה ותחתכו את העניין.

מאיר שטרית: בסך הכל כל העניין הוא לא כסף גדול.

ישראל זיידרמן: בהמשך אני אגיע לזה.

ישראל זיידרמן: הנקודה השלישית – מעמד ללא תקן של חלק מהעובדים, שהמדינה לא רוצה לקלוט אותם.

ישראל זיידרמן: היא רוצה לקלוט אותם בתנאים לא ברורים של חוזה מסוים, כך שהם לא יהיו עובדי מדינה מן המניין.

ישראל זיידרמן: אנחנו לא מבינים את זה.

מאיר שטרית: האם היום הם לא עובדי מדינה?

ישראל זיידרמן: לא. היום הם עובדים של חברה ממשלתית.

מאיר שטרית: והם עוברים להיום במעמד של עובדי מדינה.

ישראל זיידרמן: אבל השאלה היא, האם הם יהיו במעמד של עובדי מדינה עם תקן או שיהיו עובדים בשביל המדינה בתנאים מופחתים, תנאים שפוגעים במעמד שלהם, בקביעות שלהם, בהכנסה שלהם ובכבוד שלהם כשכירים במדינה תרבותית.

ישראל זיידרמן: בנוגע לשאלה הזו נפגשנו עם הניה מרקוביץ מנציבות שירות המדינה, והיא צריכה לתת לנו תשובה איך היא יכולה לקלוט את האנשים האלה.

ישראל זיידרמן: קיימנו ישיבה אחת לפני שלושה שבועות, ואנחנו לוחצים עליה לקיים ישיבה נוספת על מנת לנסות לסכם את הנושא הזה או להגדיר בדיוק מהם חילוקי הדעות: הפרשי שכר של 200 שקלים לעובד או שמספר עובדים יהיו בתנאי עבודה מסוימים לא בתקן.

ישראל זיידרמן: אנחנו רוצים לדעת, מה הקו האדום של המדינה.

ישראל זיידרמן: אז אתה בתור יו"ר הוועדה תוכל להציע לנו פשרה בין שתי העמדות.

ישראל זיידרמן: קודם צריך לראות מהי העמדה הסופית של הצד השני.

ישראל זיידרמן: אני רוצה לסיים בהערות כלליות.

ישראל זיידרמן: אל"ף, הפעילות לנסות למצוא את הקרקע המשותפת נמשכת כל הזמן ללא הרף על ידי ובאחריותי.

ישראל זיידרמן: אנחנו מנסים להתקדם.

ישראל זיידרמן: רק ב-17 לאוגוסט 2010 קיבלנו, מיטל, הממונה על השכר ואני, את מירב הפרטים בכתב של העובדים בחקר ימים ואגמים.

ישראל זיידרמן: בפרטים הקטנים של השכר, שהם אלה הקובעים, התחלנו לדון ב-18 לאוגוסט.

ישראל זיידרמן: בסופו של דבר ההבדלים בעמדות של המעסיק והעובדים בעניין הזה הם זניחים בכל הנוגע לסכומים.

ישראל זיידרמן: זה מגוחך שיתווסף עוד יום אחד של משא ומתן על סכומי הכסף האלה.

ישראל זיידרמן: זה לא לעניין.

ישראל זיידרמן: אני רוצה לסיים בבקשה, שלא יתחילו לבדוק במיקרוסקופ כל אגורה בתלוש שאדם קיבל ב-20 שנה האחרונות, לבדוק לאן זה נעלם ולאן זה צריך להגיע.

ישראל זיידרמן: זה מגוחך, זה ביטול זמן.

ישראל זיידרמן: צריך לקבוע כללים סבירים, לקבוע תרגום של השכר ומעמדם של העובדים, שעוברים מהחברה הממשלתית אל שירות המדינה.

מאיר שטרית: האם אתה מוסמך לסכם בשם ההסתדרות?

ישראל זיידרמן: לא. אף אחד לא מוסמך לסכם בשם ההסתדרות.

ישראל זיידרמן: יש לנו גופים, שצריכים לאשר כל החלטה.

ישראל זיידרמן: אני יכול לסכם הבנה עם כל אחד פה.

ישראל זיידרמן: אני אביא את זה למוסדות להסתדרות לאישור.

מאיר שטרית: מי מוסמך לאשר, אריאלי?

ישראל זיידרמן: יש לנו צוות בראשות יצחק רז.

ישראל זיידרמן: הוא הגוף הממונה על זה.

ישראל זיידרמן: יש לנו גם יו"ר אגף מקצועי.

מאיר שטרית: אבל אני מניח, שאם אתה מסכם הם לא יגידו לך לא.

ישראל זיידרמן: בוודאי שלא.

ישראל זיידרמן: אני מוסמך לסכם כל דבר, אבל זו הסכמה שצריך להביא לאישור.

ישראל זיידרמן: כל אחד שיושב פה, מלבד היו"ר ומאיר, יש לו מי שהוא צריך לדווח לו.

ישראל זיידרמן: העובדים שואפים לגמור עם זה.

ישראל זיידרמן: אם יש משהו שאפשר לסכם, אז בוודאי יאשרו את זה.

ישראל זיידרמן: אין לנו שום בעיה עם זה.

מאיר שטרית: האם יש חברים נוספים הרוצים להתייחס?

מיטל עמר: לעובדים הקיימים יש מנגנון שכר השומר להם.

מאיר שטרית: שכרם לא ייפגע.

מיטל עמר: קודם כל אני רוצה להודות  לד"ר זיידרמן.

מיטל עמר: אכן במהלך אוגוסט ישבנו איתו.

מיטל עמר: אני רוצה להודות גם למאיר, שרית וברק, שבזכותם המידע זרם כמו שצריך והיה לנו מספיק חומר שנוכל לשבת.

מיטל עמר: לעניין התוספות הייחודיות שד"ר זיידרמן דיבר עליהם – לעובדים הקיימים מצאנו מנגנון של שמירת שכר, ששומר להם על כל התוספות האלה.

מיטל עמר: ד"ר זיידרמן התייחס לעובדים חדשים, שייקלטו.

מאיר שטרית: כלומר, שכרם של העובדים הקיימים היום במערכת לא ייפגע.

מיטל עמר: יש מנגנון שמירת שכר מסוים.

מיטל עמר: רכיב הרכב, שהוא רכיב של החזר הוצאות, הוא רכיב שהצענו לגביו מנגנון אחר, אבל כל יתר התוספות שהוא דיבר עליהן, שהן תוספות ייחודיות, כמו תוספת חקלאות ימית, אלה תוספות שנשמרות במנגנון הזה.

מאיר שטרית: הוא מדבר על עובדים חדשים.

מיטל עמר: בדיוק.

ישראל זיידרמן: לפי החשבון שלי לא נשמר שום דבר לפי הנוסחה שאתם הצעתם.

מיטל עמר: אז אנחנו נשב על זה.

מאיר שטרית: אני מדבר על העיקרון.

מאיר שטרית: האם איכפת לך שלדור ב' לא יהיו תוספות ייחודיות?

מרדכי מוקי שפיגל: איכפת.

מרדכי מוקי שפיגל: הרכיבים שנקבעו בחברה לחקר ימים ואגמים, כמו תוספות יציאה לים, תוספת צלילה בים המלח, אלה רכיבים ייחודיים.

מאיר שטרית: אז שזה יהיה בתוך השכר הרגיל.

מאיר שטרית: למה זה צריך להיות תוספת ייחודית?

מרדכי מוקי שפיגל: לדעתי, האוצר רוצה להוציא את הרכיבים האלה משכרם של העובדים החדשים.

מאיר שטרית: יהיה דור ב'.

מאיר שטרית: עושים את זה בהרבה מקומות.

מרדכי מוקי שפיגל: אבל דור ב' גם צולל, דור ב' גם יוצא לים, דור ב' גם לוקח דגימות.

מאיר שטרית: אז תגדירו את זה בשכר.

מאיר שטרית: למה צריך תוספות ייחודיות?

מרדכי מוקי שפיגל: אם החברה הזו לא היתה חברה ממשלתית העובדים היו מוצאים איך לקבל את התוספות האלה.

מרדכי מוקי שפיגל: נתנו את התוספות האלה לעובדים בחברה ממשלתית בגלל שיש סיבות מסוימות.

מרדכי מוקי שפיגל: עד היום לא צללו, והיום צוללים.

מרדכי מוקי שפיגל: לכן, צריך לקבל תוספת צלילה.

מרדכי מוקי שפיגל: האוצר לא רוצה לתת את התוספות האלה.

מרדכי מוקי שפיגל: הוא אומר: עובדים חדשים יצללו ולא יקבלו את התוספות.

מרדכי מוקי שפיגל: אנחנו רוצים לקבל עובדים טובים בעלי איכות.

מרדכי מוקי שפיגל: לא ייתכן שיהיו עובדים דרגה א', דור המדבר, שיקבלו איקס, ואילו עובד חדש שיעשה את אותו הדבר יהיה במעמד איקס מינוס חמש.

מרדכי מוקי שפיגל: לא ייתכן דבר כזה.

מרדכי מוקי שפיגל: עובד חדש, שעושה את אותו התפקיד, צריך לקבל את אותו השכר.

מאיר שטרית: היום אתה מקים גוף חדש, שכולל מעט מאוד אנשים שצוללים.

מאיר שטרית: רוב האנשים לא צוללים.

מרדכי מוקי שפיגל: אז הם לא מקבלים.

ישראל זיידרמן: על זה מדובר.

ישראל זיידרמן: אסור להגדיר שמקימים פה גוף חדש.

ישראל זיידרמן: כל היחידות, על המבנה שלהן ועל המנהלים שלהן, נשארות אותו דבר ומשנים את הכותרת והסעיף התקציבי.

ישראל זיידרמן: באופן אורגני הגופים האלה מועברים.

ישראל זיידרמן: זה שינוי בעלות בעסק קיים ופועל.

ישראל זיידרמן: אין שום שינוי.

מאיר שטרית: נציגת האוצר אמרה, שלא פוגעים בשכר של כל העובדים שנקלטים.

ישראל זיידרמן: פוגעים.

ישראל זיידרמן: לפי ההצעה שלה, כל התוספות האלה יישחקו.

מאיר שטרית: לגבי דור ב'.

ישראל זיידרמן: לא.

מיטל עמר: זה לא נכון.

מיטל עמר: בדיוק בגלל זה ישבנו עם הנציבות.

מיטל עמר: יש כל מיני נושאים של שעות הדרכה, של תשלום עבור שעות נוספות בהפלגות, ומצאנו את הפתרונות הייחודיים, גם לגבי אנשים חדשים.

מרדכי מוקי שפיגל: מצוין.

מרדכי מוקי שפיגל: זה חדש.

מיטל עמר: אנחנו בודקים כל דבר לגופו, לפי בקשת ד"ר זיידרמן.

ישראל זיידרמן: בגלל זה אמרתי שעוד לא קיבלנו את התשובה.

מאיר שטרית: אבל אתם יושבים על זה היום אחרי הישיבה.

ישראל זיידרמן: אני מדבר על ישיבה נפרדת עם הניה מההסתדרות.

ישראל זיידרמן: הפרדנו את הנושאים הנוגעים לשכר מהנושאים הנוגעים למעמד של העובדים בנציבות שירות המדינה.

ישראל זיידרמן: אנחנו לוחצים על הניה להיפגש איתנו שוב.

מיטל עמר: אין מה ללחוץ.

מיטל עמר: היא שמחה להיפגש אתכם שוב.

מאיר שטרית: הנציבות זה גוף אחר.

מאיר שטרית: זה לא אגף השכר.

מאיר מרקוביץ: היא עוזרת לנו למצוא פתרונות יצירתיים, למשל לנושא של ההפלגות.

מאיר מרקוביץ: הפלגה היא 24 שעות, ויש חוק מדינה שאי אפשר לעבוד 24 שעות.

מאיר מרקוביץ: היא משתדלת מאוד למצוא פתרונות יצירתיים לזה.

מאיר שטרית: האם בהפלגה עובדים 24 שעות?

מאיר מרקוביץ: גם אם ישנים, לעתים מקיאים תוך כדי שינה.

ישראל זיידרמן: עובדים.

מאיר שטרית: עובדים 24 שעות?

ישראל זיידרמן: לא היית במילואים אף פעם?

מאיר שטרית: הייתי.

מאיר שטרית: גם במילואים לא עובדים 24 שעות.

מאיר שטרית: גם שמפליגים באוניית קרב לא עובדים 24 שעות.

מאיר שטרית: זה רק כאשר יש קרב.

ברק חרות: חבל לקבל על הפרטים האלה, כי למעשה אין שום אי-הסכמה לגבי כל הדברים האלה.

ברק חרות: לא מתמקדים בנושא העיקרי.

מאיר שטרית: מה הנושא העיקרי?

ברק חרות: הנושא העיקרי הוא יישום החלטת הממשלה.

ברק חרות: גם בכותרת של ההחלטה נכתב, כי המטרה היא הסדרת הפעילות של מכוני המחקר תוך הקמת מינהל.

ברק חרות: בתחילת תוכן ההחלטה נאמר: לקלוט את הפעילות, התקציבים, העובדים וההתחייבויות של החברות האלה.

ברק חרות: כדי שהפעילות תיקלט צריך לקלוט את העובדים.

ברק חרות: כל הדברים מסביב, כמו הצהרת כושר פירעון, הם דברים מוסכמים ולא חשובים.

ברק חרות: זה עניין טכני, ואני לא רואה בו שום בעיה.

ברק חרות: הנושא המרכזי הוא קליטת העובדים.

ברק חרות: בפועל, כאשר הולכים ויושבים על הפרטים, אין בעיה.

מאיר שטרית: אף אחד לא מציע לא לקלוט את העובדים.

ברק חרות: זה הדבר היחידי שצריך להתמקד בו וליישם אותו.

מאיר שטרית: על זה יושבים.

מאיר שטרית: אני מבין, שהם נמצאים לקראת סוף הדרך.

ברק חרות: לא. אנחנו אמרנו, שברגע שחוצים את הקווים לתוך הממשלה הפעילות צריכה להיות בהתאם לכללי הממשלה.

ברק חרות: היתה הסכמה עקרונית בעניין הזה.

ברק חרות: היות ואני כן מתמצא בפרטים, לא ברור לי למה לא סיכמו את העניין.

ברק חרות: לא מסכמים את הנושא הזה בלי שיש בעיה מהותית שנמצאת על השולחן.

ברק חרות: הגרירה הזו תפגע בכל העניין.

ברק חרות: אם אין שום בעיה אמיתית של קליטת העובדים, זה לא ברור.

ברק חרות: נכנסנו לתהליך הזה כאשר הממונה על השכר בא ואמר: אני רוצה לא לפגוע בשכר, אני רוצה לקנות את העובדים כמו שהם.

ברק חרות: למעשה, אין פה פערים ובעיות.

ברק חרות: לא ברור לי למה זה לא מתקיים.

ברק חרות: כרגע המצב הוא שאין הסכמה ויש פגיעה בעובדים.

ברק חרות: אני חושד, שיש בעצם התהליך הזה מצב שיביא את החברות לקריסה.

ברק חרות: אז יבואו ויגידו: עכשיו בואו נתחיל לבנות את המינהל.

ברק חרות: קודם נגרום לפגיעה בלתי הפיכה ב-43 שנות פעילות.

מאיר שטרית: זה דבר הכי גרוע שיכול לקרות לעובדים.

מאיר שטרית: אם יהיה מצב של קריסה, החברות ייסגרו, העובדים יפוטרו ויתחילו מחדש.

ברק חרות: נכון.

ברק חרות: זה התהליך שקורה עכשיו.

מאיר שטרית: אתה קצת צובע את התמונה בשחור.

מאיר שטרית: הרושם שלי הוא שהם מגיעים לקראת סיכום.

מאיר שטרית: אני לא מבין למה אתה מכניס אש לעניין.

מאיר שטרית: אני מברך את נציג ההסתדרות על הפעילות המאוד חיובית שלו.

מאיר שטרית: הלוואי וכל נציגי ההסתדרות היו פועלים כמוך.

ישראל זיידרמן: אני פועל בשמם.

מאיר שטרית: הלוואי וכל נציגי ההסתדרות היו פועלים כמוך.

מאיר שטרית: אני מכיר נציגי הסתדרות, וגם ניהלתי משא ומתן עם רבים מהם.

מאיר שטרית: הלוואי וכולם היו פועלים כמוך מתוך תפיסת עולם חיובית, מתוך רצון לפתור את הבעיות ולא להעמיס בעיות על הדרך.

מאיר שטרית: אני שומע גם נכונות טובה מצד נציגי אגף השכר כדי לסיים את העניין.

מאיר שטרית: אנחנו סוחבים המון זמן, וזה חבל.

מאיר שטרית: העובדים סתם סובלים.

מאיר שטרית: באוגוסט ההסתדרות גמרה את החופשה שלה.

מאיר שטרית: גם הממשלה גמרה את החופשה שלה.

מאיר שטרית: לפני שהממשלה תצא לחופשה נוספת, עד ערב יום כיפור תנסו להשלים עניין, להשלים את המשא ומתן.

מאיר שטרית: זה לא כזה מסובך.

מאיר שטרית: כפי שאני מתרשם מהדברים שלכם, אתם קרובים לסיכום.

מאיר שטרית: תשבו אחרי הישיבה ותנסו להתפשר ולגמור עניין.

מאיר שטרית: לפעמים שווה להתפשר ולגמור עניין, ולא להתווכח על הגרוש.

מאיר שטרית: הסכום עליו מדובר הוא שולי.

מאיר שטרית: אני שומע מהמנכ"ל של אגף התשתיות, שאין בעיה תקציבית.

מאיר שטרית: זה לא שחסר תקציב ענק הדרוש כדי לסגור את העניין.

מאיר שטרית: התקציב הוא שולי לחלוטין, ולא משמעותי בכלל.

מאיר שטרית: אני חושב, שצריך להשלים את העניין, לקלוט את העובדים הקיימים, ולגמור את הפרשה בצורה חיובית וטובה, לדעת שהמוסדות האלה קמים ומתחילים לפעול.

מאיר שטרית: תוספת השכר עליה מדובר והתוספות הייחודיות הן שוליות לעומת התועלת הכללית של המערכת הזו למדינת ישראל.

מאיר שטרית: לא שווה בגלל זה לעצור את המהלכים.

מאיר שטרית: לפעמים שווה להתפשר, בעיקר כאשר הסכומים המדוברים הם לא כאלה גדולים.

מאיר שטרית: כבר היינו בדיונים, שהסכומים המדוברים בהם היו מאות מיליונים.

מאיר שטרית: פה מדובר באלפי שקלים.

מאיר שטרית: זה לא משמעותי.

מיטל עמר: יש את הנושא שד"ר זיידרמן דיבר עליו, שזה העסקה מותנית בהכנסה, וזה נושא שהוא קצת רחוק מכדי סיכום.

מיטל עמר: מדובר באותם עובדים שמועסקים מתקציבי מחקר.

מאיר שטרית: גם היום.

מאיר שטרית: הם מועסקים בחוזים.

מיטל עמר: היום כל העובדים של החברות מועסקים בחוזים.

קריאה: מיטל, את לא מדייקת.

יצחק שפיגל: זה לא מדויק.

יצחק שפיגל: ניקח לדוגמא רק את סקטור עובדי מחקר.

מיטל עמר: אני מדברת על החברות.

יצחק שפיגל: אני בכוונה עושה את ההשלכה הזו.

יצחק שפיגל: במינהל המחקר החקלאי כל עובדי המחקר במסגרות תקן.

יצחק שפיגל: אף אחד לא נמצא באב"צ.

יצחק שפיגל: אגף התקציבים רוצה להכניס את כל עובדי מלכי לאב"צים, כולל החוקרים.

יצחק שפיגל: לא ייתכן מצב שבו במינהל המחקר החקלאי יהיו 200 חוקרים תקניים, ובאילת יישבו 15 חוקרים על אב"צים.

מאיר שטרית: מי אמר שזה יותר טוב שיהיו חוקרים תקניים?

מאיר שטרית: אולי זה פחות טוב.

מאיר שטרית: אולי לפעמים להפעיל חוקר בחוזה מסוים לתחום מסוים זה יותר טוב.

מאיר שטרית: כאשר הוא גמר את העבודה, יבוא חוקר אחר.

מאיר שטרית: מה רע בזה?

יצחק שפיגל: אני לא מסכים.

ברק חרות: אני מציע לעשות זאת גם לגבי המרצים באוניברסיטאות.

מאיר שטרית: לא כל שנה.

מאיר שטרית: כל כמה שנים.

מאיר שטרית: בהתחשב במה שקורה באוניברסיטאות אני בהחלט בעד.

מיטל עמר: לא דיברנו על חוקרים בהקשר הזה.

יצחק שפיגל: העובדה היא שאגף התקציבים הכליל גם את החוקרים.

מיטל עמר: התפיסה שלנו שונה בהקשר הזה.

מאיר שטרית: אנחנו לא דנים במינהל המחקר החקלאי.

מאיר שטרית: מינהל המחקר החקלאי הוקם מלכתחילה ככה.

מאיר שטרית: לא שינו אותו.

מאיר שטרית: יש לזה יתרונות ויש לזה חסרונות.

מאיר שטרית: אל תתרשם שהכל חיובי כאשר כולם מובאים בתקן.

מאיר שטרית: יש לזה גם חסרונות.

מאיר שטרית: לא תמיד כולם מוכנים להגיד את זה.

מאיר שטרית: הרבה היותר פופולארי להגיד: כולם יעבדו בתקן.

יצחק שפיגל: אני מוכן לקבל את זה לגבי עוזרי מחקר.

מאיר שטרית: למה עוזרי מחקר?

מאיר שטרית: קח חוקרים מאוניברסיטאות.

יצחק שפיגל: אני אסביר.

יצחק שפיגל: עבודת מחקר היא ריצה למרחקים ארוכים.

יצחק שפיגל: אף חוקר לא יסכים לבוא ולדעת, שהוא מתחיל מחקר וכעבור שלוש שנים כאשר נגמר התקציב הוא עוזב.

יצחק שפיגל: זה לא ייתכן.

מאיר שטרית: אף אחד לא מציע את זה, אבל השוק הפרטי צועק בקול גדול, שמה שאתה אומר הוא רחוק מהמציאות.

יצחק שפיגל: במה שעוסק השוק הפרטי לא עוסק השוק הציבורי.

מאיר מרקוביץ: יצחק, אחרי שהיינו אצלך ביררתי את העניין.

מאיר מרקוביץ: אין כוונה שעובדי מחקר במלכי יעבדו לא בתקן.

מאיר מרקוביץ: הם יהיו עובדי מחקר לכל דבר.

מאיר מרקוביץ: אכן ההערה של מנכ"ל חיא"ל היא במקום.

מאיר מרקוביץ: אם הכל כל כך טוב, ונציגי האוצר והממונה על השכר מתחבקים ומתנשקים כל היום, אז למה זה לא נגמר.

מאיר מרקוביץ: בדיון הקודם פה אתה עשית שיחה און ליין עם החשב הכללי.

מאיר מרקוביץ: משהו תקוע אצל הממונה על השכר.

מאיר שטרית: יושבת פה נציגת הממונה על השכר.

מאיר שטרית: היא מבחינתך הממונה על השכר.

מאיר מרקוביץ: כנראה שיש 20 נושאים מאוד בוערים אצל הממונה על השכר.

מאיר שטרית: ברגע שמישהו ממונה לנהל את המשא ומתן, הוא זה שמחליט.

מאיר שטרית: מבחינתך הממונה על השכר היא מיטל.

ישראל זיידרמן: לא. מיטל היא לא מוסמכת להחליט.

ישראל זיידרמן: ניר רייס הממונה עליה הוא זה שמחליט.

ישראל זיידרמן: ראוי לכתוב בפרוטוקול שהוא לא בא.

מאיר שטרית: כמי שניהל משא ומתן מול הממונה על השכר הרבה מאוד פעמים, אני אומר לך שאני תמיד נהגתי לסגור את העניינים עם מי שניהל איתי את המשא ומתן ולא עם הבוס שלו.

מאיר שטרית: מי שעושה את העבודה כרגע זו מיטל.

מאיר שטרית: אני במקומך הייתי מתמקד במיטל ומסכם איתה.

מאיר שטרית: להערכתי, מה שאתה תגמור איתה גם יעבור את הממונה שלה.

מאיר שטרית: כמו גם, מה שנגמור איתך גם יעבור את הממונים שלך.

מאיר שטרית: ככה זה עובד בחיים, אלא אם יש משהו חריג בצורה יוצאת מן הכלל.

מאיר שטרית: אתה נמצא פה ומיטל נמצאת פה, ולכן אני מציע שתשבו ותסגרו עניין.

מאיר שטרית: הרי הויכוח הוא שולי.

מאיר שטרית: אין פערים כאלה גדולים.

מאיר שטרית: כפי שאמרו פה, אין ויכוח על קליטת עובדי המחקר בארגונים האלה.

מאיר שטרית: אין ויכוח על כך שלא פוגעים בשכר של עובדים נקלטים.

מאיר שטרית: יש ויכוח על התוספות הייחודיות.

מאיר שטרית: הפער הוא לא כזה גדול.

מאיר שטרית: הסכומים הם קטנים.

מאיר שטרית: אפשר לשבת ולסכם עניין.

מאיר שטרית: אני מציע, לקבוע תאריך יעד כדי לסיים את העניין.

מאיר שטרית: אני מציע, שתאריך היעד יהיה ערב יום כיפור.

מאיר שטרית: כאשר אנשים ילכו לתפילה בערב יום כיפור, הם ידעו שהעסק גמור ולכל העובדים יש בשורה טובה.

מאיר שטרית: זה לא דבר הדורש יותר זמן.

מאיר שטרית: עד אז יש עשרה ימים נטו של עבודה.

מאיר שטרית: שבו פעמיים-שלוש ותגמרו את העניין.

מאיר שטרית: אני לא מבין למה צריך לסחוב את העניין יותר.

מאיר שטרית: ברק ציין קודם, שהפערים הם לא כל כך גדולים.

מיטל עמר: אבל יש את אותה קבוצה של עובדים, כפי שציין שפיגל, שמועסקים במסגרת של העסקה מותנית בהכנסה.

מאיר שטרית: הוצאה מותנית בהכנסה.

מאיר שטרית: אני מבין, שהם עובדים על בסיס שהם עושים שירותים עבור גופים אחרים, שמשלמים.

מיטל עמר: לא, הם עוזרים במחקרים.

מאיר שטרית: הוצאה מותנית בהכנסה.

מיטל עמר: פה אנחנו לא קרובים כל כך להסכמה מול ההסתדרות.

מיטל עמר: השאלה היא, איך קולטים את אותם אנשים לשירות המדינה.

מאיר שטרית: ופה יש ויכוח.

מאיר שטרית: אחד אומר, שהם צריכים להיקלט כעובדי מדינה, ואתם אומרים שהם יעבדו על חוזה כי כך הם עבדו בחברות.

מיטל עמר: עבודה בלתי צמיתה.

שאול צמח: גם כאלה יש בשירות המדינה.

קריאה: יש במכון הגיאולוגי.

מאיר מרקוביץ: הסטטיסטיקה מראה, שכאשר נגמר מחקר אחד מתחיל מחקר שני.

מאיר שטרית: אז מחדשים להם את החוזים עוד פעם.

קריאה: נכון, יש רצף.

קריאה: זה לא שאומרים לאנשים ללכת הביתה.

מרדכי מוקי שפיגל: ההסתדרות טוענת: אנחנו מכירים בזה שיש עובדים שאחרי שנגמר המחקר הם צריכים לסיים, אבל אנחנו רוצים שמעמדם בשלוש השנים, ולעיתים גם 25 שנה, יהיה כשל עובדי מדינה.

מרדכי מוקי שפיגל: אנחנו רוצים שלכל עובד כזה יאמרו: תדע לך שאתה נכנס ל-3 שנים, אבל אחרי 3 שנים אם אין כסף אתה יוצא החוצה.

מרדכי מוקי שפיגל: בתקופה של 3 שנים אלה התנאים יהיו כשל עובד מדינה.

מרדכי מוקי שפיגל: המדינה לא רוצה בזה.

מאיר שטרית: במה התנאים נופלים משל עובדי מדינה?

מאיר שטרית: לפעמים הם עולים עליהם.

ישראל זיידרמן: אם המדינה לא מסכימה לנוסחה הזו, היא מרוויחה הרבה כסף מההבדל.

ישראל זיידרמן: אין שום הבדל.

ישראל זיידרמן: זה רק עניין של תלוש המשכורת של העובד.

מיטל עמר: לא נכון.

ברק חרות: אני מכיר את הפרטים.

ברק חרות: מי שהוציא את הסיכום עם הפרטים המדויקים זה אנחנו.

ברק חרות: לכן, אני לא רואה פה בעיה אמיתית.

ברק חרות: הבעיה היא, שלשני השחקנים המרכזיים ליישום החלטת הממשלה: סגן הממונה על השכר וההסתדרות, אין שום אחריות.

ברק חרות: הם בכלל לא מופיעים בהחלטת הממשלה.

ברק חרות: בהחלטת הממשלה האחריות ליישום ההחלטה היא להסמיך את רשות החברות בשיתוף עם משרד התשתיות הלאומית לפעול לגיבוש ההסכמים וליישום ההחלטה.

מאיר שטרית: האם אתה מצפה שרשות החברות תעשה את זה?

מאיר שטרית: בחיים זה לא יקרה.

ברק חרות: יש כאן שני שחקנים מרכזיים, שאולי יש להם אג'נדות אחרות עם כל מיני סקטורים אחרים.

ברק חרות: הממשלה לא פועלת לפי החלטת ממשלה.

מאיר שטרית: מישהו ניסח החלטה, הממשלה ישבה והחליטה שזה בדיוק הניסוח?

מאיר שטרית: זה לא רציני.

מאיר שטרית: תתייחס לריאליזם.

מאיר שטרית: מי שמנהל את המשא ומתן אלה הם ההסתדרות ואגף השכר.

מאיר שטרית: בחיים זה לא יקרה ברשות החברות.

מאיר שטרית: רשות החברות תפנה אליהם לנהל את המשא ומתן.

מאיר שטרית: ממילא זה קורה.

מאיר שטרית: למה לך להסתבך.

מאיר שטרית: עזוב את העניין.

מאיר שטרית: המטרה היא לגמור את העניין  ולא לסחוב אותו.

מאיר שטרית: מיטל וד"ר זיידרמן תקדישו את הזמן עד ערב יום כיפור, ותנסו להגיע להסכמה.

מאיר שטרית: על כל דבר אפשר להתפשר.

מאיר שטרית: המטרה הסופית היא יותר חשובה.

מאיר שטרית: אם תשאירו את המצב הזה באוויר מי ייפגע?

מאיר שטרית: המחקר ייפגע, העובדים ייפגעו, שום דבר לא יתקדם.

מאיר שטרית: העניין יכול  להישאר תקוע עוד שנתיים.

מאיר שטרית: אנחנו נמצאים לפני נעילה.

מאיר שטרית: תעשו את הנעילה הזאת לפני תפילת הנעילה.

ישראל זיידרמן: כולם יודעים, שאני בשם ההסתדרות מוכן בכל רגע, ואני כל הזמן דורש קביעת מועדי פגישה כדי להמשיך את הטיפול.

ישראל זיידרמן: העיכוב נגרם רק מצד זה שאני פונה אליו.

ישראל זיידרמן: אני מבקש שזה יהיה מובן.

ישראל זיידרמן: כמו שמאיר אמר, יש לנציגי המדינה אג'נדות אחרות וגם עיסוקים אחרים.

ישראל זיידרמן: אני מקדיש את כל זמני, יום ולילה, לנושא הזה.

ישראל זיידרמן: אני מוכן בסוף הישיבה הזו לשבת ללא הרף עד אשר נגמור את כל הסיפור.

ישראל זיידרמן: האם המדינה מוכנה לתת תשובות ברורות לגבי כל השאלות?

ישראל זיידרמן: אני מסופק.

מאיר שטרית: אני בטוח, שהם מוכנים לתת תשובות ברורות, אבל לא כל התשובות יהיו מקובלות עליך.

מאיר שטרית: בשביל זה מנהלים משא ומתן.

מאיר שטרית: תנסו להגיע להסכמה.

מאיר שטרית: מיטל, אולי תגבי את השטר.

מאיר שטרית: ד"ר זיידרמן אומר שהוא  מוכן לשבת כל יום, כל רגע, כמה שצריך.

מיטל עמר: אנחנו נתחיל לשבת אחרי הישיבה.

מאיר שטרית: אני מציע לעשות נעילה לפני תפילת הנעילה.

מאיר שטרית: יש עשרה ימים, ומר זיידרמן מוכן להקדיש את כל זמנו.

מאיר שטרית: קחי את העניין לידיים, קחי את האחריות, תהיי ראש גדול.

מאיר שטרית: אני מעריך, שמה שאת תחתכי כולם יקבלו.

מאיר שטרית: שמעתי את מנכ"ל המשרד, שאומר שמבחינתו אין  שום בעיה תקציבית בתחום.

מאיר שטרית: אפשר לגמור את העניין במהירות.

מאיר שטרית: חבל על הסחבת.

מאיר שטרית: זה רק גורם נזק.

מאיר שטרית: אין לי מילים יותר גדולות להגיד כדי לשכנע אתכם להשלים את העניין במהרה.

מאיר שטרית: הניסיון המשותף של שאול צמח ושלי הוא מע"צ.

מאיר שטרית: החברה הלאומית לדרכים הוקמה עוד שאני הייתי באוצר.

מאיר שטרית: ליברמן שהיה שר התחבורה בא אליי ואמר: אנחנו צריכים להקים חברה.

מאיר שטרית: הסכמנו להקים חברה עם 20 עובדים עד אשר מע"צ תעבור לידי החברה.

מאיר שטרית: אחרי שנה עברתי להיות שר התחבורה, ומצאתי את עצמי בבוץ.

מאיר שטרית: הסתבר לי שעברה שנה ושום דבר לא קרה במע"צ.

מאיר שטרית: מע"צ המשיכה להתקיים, חוץ מזה שהיא לא עבדה יותר.

מאיר שטרית: היו 1,200 עובדים, וכולם קיבלו שכר, שעות נוספות, הוצאות רכב, רבים קיבלו רכב צמוד, אבל לא עבדו.

מאיר שטרית: החברה הלאומית לדרכים עם 20 עובדים התחילה לחשוב, איך לעשות, איך לתכנן, איך לעבוד.

מאיר שטרית: עשיתי מאמצים ענקיים להשלים את המהלך, להעביר את עובדי מע"צ ולהקים את החברה הלאומית לדרכים.

מאיר שטרית: המשמעות היתה פיטורים של מאות עובדים, שלא היה צריך  אותם.

מאיר שטרית: החברה החדשה אמורה היתה לקלוט לא יותר מ-200 עובדים.

מאיר שטרית: היה צריך להוציא 1,000 איש.

מאיר שטרית: זה דבר מאוד לא קל.

מאיר שטרית: היה משא ומתן עם ההסתדרות ועם העובדים שנמשך עוד שנה בתקופת כהונתי.

מאיר שטרית: מרטתי את השערות מרוב כעס, והייתי מוכן להקדיש כמה זמן שיידרש למשא ומתן.

מאיר שטרית: זה לא זז.

מאיר שטרית: אגף השכר וההסתדרות סחבו רגליים, כי בינתיים כולם נהנו.

מאיר שטרית: עד שיום אחד נמאס לי מהמשא ומתן, וקיבלתי החלטה שאין יותר שעות נוספות, אין  יותר רכב, כל הרכבים הלכו למחסן ויקבלו שכר בסיסי.

מאיר שטרית: ממילא לא עבדו.

מאיר שטרית: תוך שבועיים נגמר המשא ומתן והוקמה חברת מע"צ, תוך דאגה לעובדים.

מאיר שטרית: לא זרקנו את העובדים לזבל.

מאיר שטרית: כל העובדים שהיו מעל גיל מסוים יצאו לפנסיה עם שכר טוב.

מאיר שטרית: חלק מהעובדים נקלטו לתוך החברה הלאומית לדרכים.

מאיר שטרית: החברה קיימת עם פחות מ-200 איש, עם הרבה מאוד אווט סורסינג, עם פחות בירוקרטיה ופחות לחץ, ועושה עבודה יותר טובה.

מאיר שטרית: למה אני מספר את כל זה?

מאיר שטרית: כי אני חושב, שככל שסוחבים זמן הבעיות מתרבות.

מאיר שטרית: כאשר חותכים חוסכים הרבה מאוד זמן בדרך.

מאיר שטרית: עד שלא חתכנו ככה המדינה שילמה שכר, שעות נוספות, רכב, דלק ואחזקה במשך שנתיים.

מאיר שטרית: זה עלה הרבה יותר מכל התוספות, שבסוף היינו צריכים  להסכים להם בהסכמי הפרישה, יותר אחוז פחות אחוז.

מאיר שטרית: הגענו להסכמות על הכל בסוף, וזה היה הרבה יותר זול מאשר להמשיך לשלם שכר של עובדי מע"צ עוד שנה.

מאיר שטרית: לפעמים שווה לחתוך.

מאיר שטרית: זה יותר זול, יותר פשוט, יותר קל מאשר להמשיך את המשא ומתן הזה.

מאיר שטרית: כל עוד שיחידת הסמך הזו לא קמה, לא עומדת על הרגליים ולא עובדת, גם העבודה נפגעת.

מאיר שטרית: העובדים באוויר, חוששים מה יהיה עתידם, מפחדים ופחות משקיעים בעבודה.

מאיר שטרית: בוודאי שהעבודה נפגעת, ואולי גם הכנסות יחידת הסמך ייפגעו כי יש פחות עבודה, פחות מחקר.

מאיר שטרית: לכן, כדאי לחתוך את העניין כמה שיותר מהר.

מאיר שטרית: אני מבקש ממך, לגבות את השטר ממר זיידרמן ולהזמין אותו לכמה ישיבות שצריך.

מאיר שטרית: אם לא תגמרו את העניין היום, תנסו לקבוע מחר, מחרתיים, עד כיפור.

מאיר שטרית: אני מסיים את הישיבה, ואני אקבע ישיבת דיווח נוספת בתחילת אוקטובר, בתקווה שהפעם נגיע רק להגיד שלום ולראות שהעסק הסתיים.

מאיר שטרית: אנחנו הזמנו להיום הרמת כוסית לחג.

מאיר שטרית: אני חשבתי, שהיום אני מקבל את הבשורה שהכל גמור ונוכל להרים כוסית לחיים שהכל גמור, אבל אני אזמין אתכם לעוד כוסית.

יוסי בר טוב: אני הייתי אחראי על הקמת המינהל.

יוסי בר טוב: יש כאן גם עבודה פנימית גדולה לעשות.

מאיר שטרית: בתוך הארגון.

יוסי בר טוב: אני חושב, שהדברים האלה חייבים להיאמר ולהיעשות.

יוסי בר טוב: יש ההנהלה חדשה, ואני מאמין שהנהלה חדשה יכולה להוביל את העניין היטב, אבל זה לא מספיק.

יוסי בר טוב: יש הנהלה, יש מנהלי מכונים, וצריכה להיות הדברות.

יוסי בר טוב: לא כל מיני רעיונות שהיו לנו צריכים להיות נר לרגלם של האנשים שאמורים לעשות את המלאכה הזאת.

יוסי בר טוב: לכן, את הנקודה הזו צריך להדגיש גם כן.

יוסי בר טוב: ההידברות בתוך המכונים האלה היא חשובה מאוד, ואני מאמין ביכולת של האנשים לעשות את זה.

יוסי בר טוב: את הדבר הזה אסור לשכוח.

יוסי בר טוב: המלאכה לא גמורה.

יוסי בר טוב: יש פה הרבה בעיות.

יוסי בר טוב: יש בעיות של קליטת העובדים, ויש בעיות של קליטת אנשי מלכי, שפרופ' שפיגל העלה.

יוסי בר טוב: אני חושב, שראוי שהנושא הזה יילקח בחשבון על ידי כל הגורמים שעובדים בהקמת המינהל.

יוסי בר טוב: בסופו של דבר המכונים האלה יקרים לכולנו.

יוסי בר טוב: אני אמנם יצאתי לפנסיה, אבל אני מוכרח להגיד שהנושא הזה בהחלט בעייתי, והייתי רוצה לראות את הדברים נפתרים בצורה מסודרת.

מאיר שטרית: אני מודה לך.

מאיר שטרית: אני חושב שאתה צודק.

מאיר שטרית: המנכ"ל שמע את דבריך.

מאיר שטרית: תזמינו אותו כמתנדב לעזור.

מאיר מרקוביץ: הוא עוזר.

מאיר מרקוביץ: ברגע שהתהליך עם המכונים האחרים יתקיים זה יעזור לביסוס הדברים.

מאיר שטרית: אני רוצה לאחל לכם ולמשפחות שלכם שנה טובה, כתיבה וחתימה טובה לכולכם ולכל המשפחות, ואני מקווה שגם הנושא הזה יגיע לכלל חתימה טובה לפני הנעילה.

מאיר שטרית: חג שמח ושנה טובה.

מאיר שטרית: תודה רבה, הישיבה נעולה.