ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 249, 2010-07-06 13:00

זבולון אורלב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

זבולון אורלב: כידוע היום מציינת הכנסת את יום שימור האתרים, שבה לידי ביטוי בדיוני ועדות שכמובן וועדת החינוך והתרבות שמופקדת באופן ישיר על הנושא, גם היא ראתה את עצמה מחויבת.

זבולון אורלב: הואיל וגם אנוכי אחד משני ראשי השדולה לשימור אתרים, יחד עם חבר הכנסת איתן כבל.

זבולון אורלב: למרות שהיום הוא היה בלתי אפשרי כיוון בבוקר עברו שתי הצעות חוק שלי גם בוועדת חוקה וגם בוועדת כלכלה, אז דחסנו למשך חמישים וחמש דקות ישיבה מיוחדת, כי בשעה שתיים אנחנו עוברים לאולם הסמוך לישיבה חגיגית של השדולה.

זבולון אורלב: אני מקדם בברכה את המנכ"לית של משרד התרבות והספורט גברת אורלי פרומן, אני מקדם בברכה את ראש עריית טבריה שנמצא איתנו וגם את ראשי השדולה חבר הכנסת, אילן שלגי ואת המנכ"ל יוסי פלדמן ואת כל האורחים הנכבדים.

זבולון אורלב: אני רק בפתח הישיבה קיבלתי הודעה מהמתאמת של משרד החינוך שלצערי גם יושב ראש המזכירות הפדגוגית וגם אלי ישי שמנהל תחום של"ח, לא יוכלו להיות במשרד.

זבולון אורלב: בשעה שמחלתי על יושב ראש המזכירות הפדגוגית למרות שהוא חיוני, כיוון שנמסרה לי הסיבה שהייתה מקובלת עלי וכך ראוי לנהוג.

זבולון אורלב: לא מקובל עלי שאלי ישי, שמודעים לי דקה לפני הישיבה, אני מבקש מהמתאמת להעביר לו את מחאתי הקשה וגם אם מדובר בממונה עליו זוהי מחאה ואני מבקש שהמחאה תגיע גם למנכ"ל וגם לשר.

זבולון אורלב: מערכת היחסים שלנו עם משרד החינוך, כמו עם משרד התרבות, הם יחסים מאוד טובים, ואנחנו לא מקבלים את זה שברגע האחרון מעמידים אותנו בפני עובדות מה עוד שהוא נחוץ מאוד לדיון.

זבולון אורלב: אנחנו רצינו לדבר על שלושה דברים: 1 - עידוד ביקורי תלמידים באתרים היסטוריים.

זבולון אורלב: 2 - תוכניות חינוכיות באתרים היסטוריים.

זבולון אורלב: 3 - "אמץ אתר" של בית ספר בסביבה הקרובה.

זבולון אורלב: שבתי ספר יאמצו את האתרים הקרובים בסביבה שלהם גם לצורך השימור, לתשומת הלב, לאתראה, גם לצורך הטיפוח של אותו אתר, וכמובן לצורך החינוכי, דרך האתר הזה להכיר יותר את תולדות ההתיישבות.

זבולון אורלב: אני לא צריך להכביר במילים רבות בחשיבות שיש לזיקה שבין מערכת החינוך לבין אתרי המורשת, כיוון שחלק מהנחלת הערכים שאנו רוצים להנחיל לתלמידנו בכל מה שקשור למורשת הציונות, למורשת היהדות, הקשר שלנו לארץ הזאת, הקשר שלנו לתולדות ההתיישבות, הוא לא יכול לעסוק רק בשיעורים פרונטאליים בתוך בכיתה ודרך מצגות או האינטרנט.

זבולון אורלב: אלה ערכים שצריכים גם לרכוש אותם דרך הרגליים, דרך החוויה, דרך הקשר הבלתי אמצעי.

זבולון אורלב: יש לזה עוצמה הרבה יותר גדולה.

זבולון אורלב: וברוך השם, אתרי המורשת הם פרוסים על פני כל מפת המדינה וכמעט בכל אזור יש אתרי מורשת, ולכן יש הזדמנות כמעט לכל מוסד חינוכי, להיות קשור עם אחד מאתרי המורשת.

זבולון אורלב: נמצא איתנו ראש העיר טבריה, שעשירה באתרי מורשת.

זבולון אורלב: אני כבר אומר לראש העיר: אתרי מורשת אנחנו מטפלים באותם אתרים שהם לא אתרים ארכיאולוגיים, כלומר, מאלף שבעה מאות ואילך לא עד אלף שבעה מאות, כי זהו סיפור לגמרי אחר.

זבולון אורלב: אבל מבחינה חינוכית אין הבדל בין שני הדברים האלה, כלומר מי שמטפח את קבר הרמב"ם או קבר של רבי מאיר בעל הנס, שהם נכסים ארכיאולוגים חשובים ביותר שבתחום העיר טבריה, מבחינה חינוכית זה בסדר גמור כמו שהוא מטפח גם אתרים שהם אתרי מורשת ההתיישבות שנמצאים גם הם בטבריה.

זבולון אורלב: אני מציע שנאפשר למנכ"לית לפתוח את הדיון, ולאחר מכן המועצה לשימור אתרים, ראש העיר, ויתר המשתתפים.

אורלי פרומן: תודה, אני מברכת על הדיון הזה.

אורלי פרומן: אדוני היו"ר, הזכרת את חשיבות שימור אתרי המורשת, אנחנו בוודאי מייחסים חשיבות רבה לפיתוח, שדרוג ושימור האתרים.

אורלי פרומן: זאת אומרת, החלק שלנו בהקצאת התקציב לא קטן מידי שנה למועצה לשימור אתרים,היא כדי לפתח את אותם אתרים שזקוקים לשימור, לשיפוץ ולשדרוג.

אורלי פרומן: אבל זה רק שלב אחד משמעותי מאוד, אבל שלב אחד בכל הנושא.

אורלי פרומן: אם נתור על למעלה ממאה אתרי המורשת היום שהמועצה לשימור אתרים שדרגה וטיפחה ועוד אתרים רבים שבדרך, אנחנו נאסוף סיפור של אתר ועוד אתר, זה סיפורו בסופו של דבר של העם היהודי, של החברה הישראלית, של המדינה שלנו.

אורלי פרומן: וזה הקשר הישיר שהיינו רוצים לראות את כל ילדי ישראל נהנים מהמפעל הזה של המועצה לשימור אתרים.

אורלי פרומן: קל מאוד למצוא את ההקשרים בכל אחד מתחומי הדת.

אורלי פרומן: היינו מאוד רוצים לראות את האתרים משולבים, בליבת הטיולים.

אורלי פרומן: היינו מאוד רוצים לראות את האתרים משולבים בטיולי מערכת החינוך, בליבת הטיולים.

אורלי פרומן: לראות אותם כחלק מאבני הדרך שחייבים לעבור דרכם, לשמוע את הסיפור וכמובן זה מצריך לימוד ליפני ואחרי, וזה לאו דווקא בהקשר של היסטוריה או ספרות, תנ"ך, כל מה שאנחנו רק יודעים.

אורלי פרומן: אני רוצה רק לסבר את האוזן, אנחנו מאוד מעודדים אירועי תרבות באתרי המורשת.

אורלי פרומן: לא מזמן היו במהלך חג בשבועות, אני באופן אישי הייתי באסרו חג, היה בערב אירוע של המועצה האזורית עמק יזרעאל וכפר יהושע, בתחנת השיפוט של תחנות הרכבת, רכבת העמק, היה ערב אקורדיוניסטים.

אורלי פרומן: היו שם למעלה מאלפיים חמש מאות איש, בערב מדהים לאורך כמה שעות נהנו מנגינה, שרו שירי ארץ ישראל.

אורלי פרומן: אנחנו יוצאים בחודש אוגוסט לערבי זמר עברי באתרי מורשת, כמו תל חי, חצר כנרת, יד מרדכי ועוד אתרים ברחבי המדינה.

אורלי פרומן: זה גם יהיה המוטו למהלך השנה.

אורלי פרומן: לכן אני גם קוראת באותו עניין ובאותו הקשר גם בעצם למערכת החינוך.

אורלי פרומן: ממילא מתקיימים טקסים, ממילא מתקיימים כינוסים.

אורלי פרומן: לפעמים זה רק קצת להביט ימינה, שמאלה ליד הבית, ישנו אתר שאפשר את הטקס של בית הספר לערוך שם, והרווחנו גם חוויה, גם למידה וגם משמעות נוספת לאותו אירוע שבית הספר רוצה לציין.

אורלי פרומן: אנחנו כמובן נראה חלק מהמפעל והמשך המפעל.

אורלי פרומן: אנחנו מייחלים להתחלתה של תוכנית המורשת הלאומית שהוצגה על ידי ממשלת ישראל, כי אנחנו כבר ערוכים כדי לצאת לדרך גם בכיוון הזה.

אורלי פרומן: תודה.

זבולון אורלב: יוסי פלדמן, מנכ"ל המועצה.

יוסי פלד: תודה ליושב ראש שזימן את הדיון הזה.

יוסי פלד: תודה למנכ"לית לאורלי.

יוסי פלד: אני רוצה להתחיל אולי לא בדברים.

יוסי פלד: אני מבין שכאן ברכות קיבלנו, חזון קיבלנו, אבל אני רוצה דווקא לגעת בנקודות שבהם לא פתרנו את הבעיות.

יוסי פלד: חלקן הם בדרך לפתרון וחלקן שעוד לא פתרנו.

יוסי פלד: אחד הדברים שאני רוצה להתחיל בהם זה דבר ראשון, עידוד הביקורים של תלמידים בבתי הספר.

יוסי פלד: לצערי, לא מספיק תלמידים מבקרים.

יוסי פלד: בכלל הנושא הזה של הדיון בתולדות ארץ ישראל ובאתרי ישראל, ובמורשת ישראל ואני מתכוון למורשת לא רק הארכיאולוגית אלא ההיסטורית, לא מוצאים ביטוי במערכת החינוך.

יוסי פלד: יתרה מכך, מערכת החינוך סבסדה את הביקורים לאתרים אבל רק לאתרי טבע.

יוסי פלד: ולא סבסדה, ובמקום שיסבסדו בעיקר לאתרי מורשת, אני לא רוצה להגיד שום דבר למה אחרים כן ואנחנו לא, אלא אני רוצה להגיד למה אנחנו לא.

יוסי פלד: התלמידים לא סובסדו לביקור באתרים.

יוסי פלד: זה לדעתי דבר שלא עולה על הדעת, וצריך בנושא הזה לטפל.

יוסי פלד: ואני אבקש את הסיוע כאן לטיפול בנושא.

יוסי פלד: מערכת החינוך מסבסדת את פעולות החינוך במוזיאונים.

יוסי פלד: גם זה, מוזיאונים של אתרי ההתיישבות, קופחו בהם.

יוסי פלד: אין שום השתתפות של מערכת החינוך לנושא של ההדרכות באתרים.

יוסי פלד: אני חושב שאלה דברים שראוי לעשות אותם.

יוסי פלד: הרי למה אנחנו עושים את כל העבודה של השימור?

יוסי פלד: כדי שנוכל למסור את נחלת העבר למורשת העתיד.

יוסי פלד: וכשנוכל להביא את הדברים שלנו לא בפני הוועדות אלא בפני התלמידים.

יוסי פלד: ואם אין עידוד לתלמידים ואין מחשבה כיצד להביא את התלמידים לאתרים.

יוסי פלד: אנחנו אומרים למה צריך להביא את התלמידים לאתרים, כי זה אחרת כאשר לומדים מספר או רואים תמונה מאשר חווים את החוויה.

יוסי פלד: אנחנו כעט חנכנו ואני רוצה בהזדמנות זו להזמין את חברי הכנסת ואותך, לאוניה בעתלית.

זבולון אורלב: הייתי שם לפני כשנתיים.

יוסי פלד: אבל עכשיו זה סיפור אחר.

זבולון אורלב: כשהייתי פעם קודמת הייתה אוניה בלי ים מסביב.

זבולון אורלב: עכשיו יש ים מסביב?

יוסי פלד: יש יותר מים.

זבולון אורלב: טיפסתי עליה, שבוע אחרי שהבאתם אותה למקום.

יוסי פלד: וכעט יש בפנים את החוויה של המיזם, של איך המעפילים חיו בתוך האוניה.

זבולון אורלב: אני מקבל את ההזמנה.

יוסי פלד: החוויה הזו היא בלתי רגילה.

יוסי פלד: ובזה אפשר להסביר איך תלמידים מתחככים בחוויה הזו ואת כל מה שקשה להסביר פתאום קל להרגיש.

יוסי פלד: הנושא הזה של הביקור באתרים זה חלק מחוויה שאנחנו רוצים להקנות דרכה את ההכרה.

יוסי פלד: מעמד אתרי המורשת.

יוסי פלד: אני שמח שהמנכ"לית כאן כי אנחנו כבר דיברנו על זה והובטח גם טיפול.

יוסי פלד: ישנם כמאה אתרי מורשת, אנחנו קוראים להם אתרי ביקור, שבהם יש צוותי חינוך ואפשר לבקר בהם.

יוסי פלד: ישנם כעשרים מטופלים על ידי רשויות שונות כמו משרד הביטחון וכדומה.

יוסי פלד: וישנם שמונים אתרים שאין להם אבא.

יוסי פלד: ומוכרח את הנושא הזה להסדיר.

יוסי פלד: מאחר והנושא הזה בידי משרד התרבות אני פונה למשרד התרבות, ואני יודע שיש נכונות לפתור את זה.

יוסי פלד: צריך להגיע באמת לפתרון הנושא הזה.

יוסי פלד: מעמד המדריכים באתרי מורשת.

יוסי פלד: יש הכרה במורי דרך, בתיירים, במדריכי של"ח, אבל למדריכי מורשת אין הכרה.

יוסי פלד: זה לא יכול להיות.

יוסי פלד: לדעתי זה חשוב גם להרגשת הערך העצמי של המדריך וזה חשוב גם להכשרה ולהשתלמות של המדריכים בצורה מסודרת ומאורגנת.

יוסי פלד: אם אנחנו נצליח לקדם את הנושאים האלה, אני מניח שהתרומה של הישיבה הזו תהייה ראויה.

זבולון אורלב: יש לכם מצגת?

אלעד בצלאלי: בסוף.

זבולון אורלב: הסוף לא רחוק.

אלעד בצלאלי: בסעיף האחרון.

זבולון אורלב: איזה סעיף אחרון?

אלעד בצלאלי: לסעיף האחרון שהוא "אמץ אתר".

זבולון אורלב: אני מציע עכשיו שניתן את רשות הדיבור לראש העיר טבריה, לזוהר עובד, ידידי.

זבולון אורלב: אני מבין שטבריה היא מודל או יכולה גם להיות מודל לאומי באחריות שמגלה העירייה לגבי אתרי מורשת, בקשר של מוסדות החינוך, בבקשה אדוני ראש העיר.

זבולון אורלב: אם אפשר גם להצביע על הבעיות ולפתרונות שיכולים להיות מודל גם ברמה הלאומית, ברמה הארצית.

זוהר עובד: תודה רבה אדוני היושב ראש, מנכ"לית המשרד, חברי הכנסת, מנכ"ל המועצה לשימור אתרים.

זוהר עובד: כנציג של הרשויות המקומיות וכראש עירייה, אני רוצה להביא קצת לכל המכובדים פה את מה שקורה בשטח ואיפה הנקודות שאני חושב שצריך לחזק.

זוהר עובד: בטבריה, מתרחש תהליך של דרך חיים חדשה שאנחנו קוראים לו "עבר מצמיח עתיד".

זוהר עובד: ודרך החיים הזאת היא למעשה דרך חיים של קהילה, לא רק של מערכת החינוך.

זוהר עובד: מובילה אותו מערכת החינוך והתרבות אבל זה תהליך שקורה בכל רמות הסעיפים של כל הקהילה.

זוהר עובד: כשאנחנו מדברים על דרך חיים ההבנה שלנו שאנחנו חייבים למצוא בתוך כל עיר, במיוחד בעיר שלנו שיש לה אלפיים שנה של סיפור שממש מצוי ברחובות בכל פינה ופינה, את החזקות של המרחב הציבורי שישנו בעיר שלנו.

זוהר עובד: אני חושב שלכל עיר בישראל ובכלל בעולם, יש חזקות של במרחב הציבורי.

זוהר עובד: במקרה של טבריה החזקות של המרחב הציבורי למורשת שלה, השורשיות שלה,  ההיסטוריה של הדת הבינלאומית שמצויה בתוכה, ואריחי הטבע שהעיר ששזורה בהם, הכנרת, והרי נפתלי.

זוהר עובד: אם אנחנו לוקחים את החזקות האלו ומפגישים אותם עם המשהו שהוא הכי הרבה קונצנזוס בקהילה העירונית הישראלית, זה הילדים.

זוהר עובד: בתוך מערכת החינוך אנחנו יוצרים כאן מפץ גדול.

זוהר עובד: מפץ של קשר אמיתי לא רק שיש בו כותרות שמסוגננות באמירות כאלו ואחרות ברמה התיאורטית הפדגוגית, אלא בתוך עשייה שמחברת אמיתי את תוכנית החיים של הילדים במערכת החינוך והתרבות שלהם, בעשרים וארבע השעות שלהם של בין תרבות הפנאי לבין החינוך הפורמאלי, לבין החים בתוך המשפחה שלהם, בליווי ההורים שלהם, לתוך החזקות העירוניות במרחב הציבורי של העיר.

זוהר עובד: את התהליך הזה אנחנו עשינו בטבריה בשנתיים האחרונות.

זוהר עובד: ונוצר מחולל ענק שיוצר תקדים ברמה העולמית.

זוהר עובד: דרך אגב, התוכנית הזאת נמכרת כרגע במספר רב של מדינות.

זוהר עובד: בנובמבר אני מזמין אתכם לפסטיבל של דונה גרציה.

זוהר עובד: חמש מאות שנה להולדתה של דונה גרציה.

זוהר עובד: יהיו קרוב לבין עשרים לארבעים ראשי ערים מהעולם, שיבואו ללמוד איך עושים עיר חינוך שהחינוך שבה מושתת על החזקות של העיר.

זוהר עובד: וביניהם ראש עיריית אמסטרדם, וערים נוספות שמגיעות מאירופה ומארצות הברית ומאסיה.

זוהר עובד: מה אומר התהליך: שעד היום וגם היום ישנם הרבה ראשי ערים לדאבוני שרואים באתרים באשר הם, במקרים מסוימים נטל, ובמקרים מסוימים משהוא שצריך לשפץ.

זוהר עובד: על פי רוב התחושה ברשויות המקומיות לדאבוננו, היא שיש אתר שהופך להיות אתר משומר, אז אי אפשר להשיג את הזכויות המרביות לאותם כרשי נדל"ן מבחינת הפיתוח, הוא חסם גדול מאוד לאזור, לרחוב, למתחם, וזו סאגה שצריך לטפל בה ולראות איך מפתחים אותה.

זוהר עובד: אבל לא מספיק שמשפצים אתר.

זוהר עובד: כשמשפצים אתר ומביאים את הילדים לבקר בו, כאן יש תקלה חמורה מאוד.

זוהר עובד: כי עצם הביקור הוא לא נותן פריון ולא מייצר מחולל.

זוהר עובד: צריך תהליך של דרך חיים, ואני אסביר.

זוהר עובד: אנחנו חושבים שכל ילד צריך להגיע להעצמה, והתוכניות החינוכיות שלנו באמת מובילות לחינוך אישי, לילדים, להעצמה.

זוהר עובד: העצמה אישית לכל ילד, פירוק של כל החסמים, באשר הם, כדי להוביל אותו, במסווה של העצמה, לאותם חזקות חבויות ולא חבויות שמצויות בתוך היכולות האישיות שלו.

זוהר עובד: אבל מעבר לכך אנחנו חושבים, שחינוך רחב עם מספר מרבי של פרויקטים ממוקדים, יכול גם לייצר העצמה בכל מה שקשור בסולם הערכים של הילד.

זוהר עובד: ילד שהוא מצטיין ואין בו סולם ערכים מיטבי שקשור בקשר שלו למקום מגוריו, ועל ערכים שהעיר שלו מובילה, ועל ערכים של אהבת ארץ ישראל וכל מה שקשור מסביבה, הערכת האדם, וקבלת השונה, הוא ילד לא מיטבי.

זוהר עובד: עריית טבריה החלה לעשות מעשה גדול מאוד שנקרא "עבר מצמיח עתיד", והוא להשריש בתוך ליבם ומוחם של הילדים את כל מה שקשור בסולם הערכים, שהדבר המיטבי ביותר בתוך העיר שלנו ויש בו את החזקה הגדולה ביותר במרחב הציבורי שלה, שזה המורשת ושורש היהודית המיוחדת שנבנתה במשך אלפיים שנה.

זוהר עובד: לשם כך במקום להדריך את הילדים במסגרות פדגוגיות קונבנציונאליות, שמלמדות דרך ספרים מה בדיוק קורה בתוך המורשת, אנחנו פיתחנו שפה מיוחדת שהשפה הזאת בעצם מרגשת, מחברת, אבל יוצרת תהליך למידה מיוחד של מחקר, כולל תקצוב המבוקש של מחקר לימוד מרתק, של המנהלים והמנהלות, של המורים והמורות, ושל הילדים בסיוע ההורים שלהם,  בכל שכבות הגילאים.

זוהר עובד: זה מתחיל בכיתות יסודי, למעשה כל בתי הספר שלנו מייצרים כרגע מוזיאונים.

זוהר עובד: המוזיאונים יהיו ברמה האטרקטיבית העולמית, שלמעשה שמונה בתי ספר קיבלו שמונה נושאים, שהם שמונה כתרים, שמכילים את כל הכפיפה של כל מה שקשור לעיר, למורשת שלנו,העיר טבריה.

זוהר עובד: אם זה בתחום הכלכלה, אם זה בתחום הטבע, בתחום ההתיישבות, בתחום הארכיאולוגיה והמלונאות, ואם זה בתחום הדת היהודית והדת הבינלאומית.

זוהר עובד: הילדים נכנסים לתוך שדרת לימוד ומייצרים סוגים שונים של מגנים, שזה פרויקטים שכולם עוסקים במורשת של העיר, בין שבתוך המבנים עצמם לבין תהליכים שקשורים בכתרים אחרים ובנושאים אחרים שקיימים.

זוהר עובד: אבל התוכנית היא כל כך אינטנסיבית שהיא מובילה את הילדים בדרך החיים, מאוד ממקדת.

זוהר עובד: בכיתות ז' הם עושים עבודות שורשים שקשורים בקשר שלהם עם העיר.

זוהר עובד: בכיתות ח' הם כולם ללא יוצא מין הכלל נמצאים ב"אימוצי אתר" אבל בתוך תובנה של קבלת אחריות לא של ביקור.

זוהר עובד: יש הבדל בין ילד שמבקר בין אתר מורשת לבין ילד שיש לו אחריות לתחזק, להיות שותף ולהדריך בקשר לאתר הזה.

זוהר עובד: ובכיתה ט' כל הילדים כל שכבת הגילאים של כיתות ט' שלנו, כשש מאות ילדים, כולם יצאו להדרכה ולימוד במכללת כנרת, מכללה אקדמאית ללימודי הדרכה, להיות מדריכי טיולים של העיר טבריה.

זוהר עובד: עם הבנה ולימוד של כל המורשת, של הסיפורים שלא מצויים בתוך הספרות האוניברסיטאית שקשורה בהדרכה.

זוהר עובד: מתוך חמש מאות ילדים כשישים ושניים ילדים הפכו להיות שגרירי תרבות מדופלמים, שעברו קרוב למאה ארבעים שעות של הכשרה מקצועית, בליווי משרד התיירות, בליווי האגודה של מורי הדרך בישראל, וכרגע גם בשיתוף של אגד, אגד תיור שלהם יש הכשרות מיוחדות של משרד החינוך.

זוהר עובד: הילדים שלנו, שישים ושניים במספר, מדברים מספר שפות, בניהם מולדות וביניהם לא מולדות.

זוהר עובד: קבלו ציוד ובגדים רשמיים.

זוהר עובד: הם מתחברים לכל אוטובוס, לכל קבוצות תיירים שיוצאת מבית מלון ועד ההגעה לעיר, עולים לאוטובוסים, מתחברים  למערכות הקשר ומסייעים למדריכי הטיולים הישראליים והבינלאומיים בשפות השונות ומספרים את הסיפור של העיר מנקודת מבט של מי שגדל ונולד בעיר.

זוהר עובד: ומשלימים סיפורים שהמדריכים לא יודעים אפילו.

זוהר עובד: זה תהליך ייחודי שלמעשה שזור ומצוי בתוך אתרי המורשת שלנו.

זוהר עובד: שלמעשה מייצרים שפה של דיבור, שהאבן מדברת, שהספסל העתיק מדבר, שהריהוט שלפני שלוש מאות ארבע מאות שנה לא יכול לדבר.

זוהר עובד: החוויה הזו היא חוויה אטרקטיבית, אבל זה לא רק זה.

זוהר עובד: אני רוצה לספר עוד סיפור שכרגע קורה בטבריה שקשור למורשת.

זוהר עובד: קבר הרמב"ם הוא אחד האתרים הפחות מבוקרים ממה שצריך להיות מבוקר.

זוהר עובד: שם יש מורשת אדירה ברמה העולמית, לשלושת הדתות, במיוחד לעם שלנו.

זוהר עובד: אנחנו חושבים שאפשר להפוך אותו ממקום של מרכז מורשת למשהו הרבה יותר מאתגר ואטרקטיבי.

זוהר עובד: שגם פוגש את החזקות הציבוריות הגדולות של העיר, והאתרים המיוחדים שלהם לבין המרחב של מה שקשור בחינוך.

זוהר עובד: יש לנו פה כמעט חברה זוכה, שלמעשה לוקחת את הילדים שלנו מכיתות היסודי לחטיבות הביניים וחטיבת על, אלו ילדים מהחינוך הממלכתי- דתי שלנו,הצעיר לאומי.

זוהר עובד: מספר של כמה מאות ילדים, קרוב לשמונה מאות ילדים.

זוהר עובד: הילדים כולם עוברים הכשרה בסוגים שונים של שכבות, מול גידול צמחי מרפה בשיטת ההומו פתיה של הרמב"ם.

זוהר עובד: אנחנו נתנו ארבעה מתחמים, בין שטח הגינה של העריה לבין המתחם של הרמב"ם עצמו, לבין החצר האחורי של בתי הספר עצמם, הם שם מגדלים את צמחי המרפה בחממות, ושלא בחממות, הם לומדים בעזרתו של בן הרב דוד קפח, שהוא דור שני לרבנים שעוסקים בשיטת ההומו פתיה שמטפל ומרפא כרגע מאות.

זוהר עובד: מעבר לזה הילדים בעזרת ההדרכה עושים חליטות, משחות, ומייצרים סוגים שונים של מוצרים שניתנים למכירה, והולכים להימכר בתוך שטח הרמב"ם.

זוהר עובד: הכסף שהעריה מקבלת נכנס חזרה למערכת החינוך, אבל הילדים גם מסבירים על הרמב"ם, ברמה גבוהה מאוד.

זבולון אורלב: הדברים מאוד מרתקים, אולם אני חייב לקצר אותך.

זוהר עובד: מה שאני רוצה לומר לסיום אדוני היושב ראש, שמה שקורה כרגע, בעיר טבריה, מול הקשר עם המועצה לשימור אתרים, זה משהו שצריך להיות דבוק בכל הערים בישראל.

זוהר עובד: צריך להשביח אותו על ידי מוקד האנושי, השבחת ההון האנושי והקשר כדרך חיים לא כביקור.

זוהר עובד: זוהי ההוויה שכן צריך לעשות את השינוי שבה.

זוהר עובד: אם הילדים שלנו כולם, יבינו שדרך חייהם קשורה במורשת היהודית בארץ ישראל, אנחנו נקבל כאן תפוקה של ערכים גדולים מאוד.

זבולון אורלב: תודה רבה, הדברים מאוד מרתקים ומרשימים.

זבולון אורלב: לפחות אני מקווה שהועיל ויושבת פה גם סגנית עריית ירושלים, נעמי צור, אולי משהו מהדברים שמתרחשים בטבריה יתרחשו גם בירושלים.

זבולון אורלב: אני אומר זאת גם כירושלמי שנוגע בדבר, ושיש לו כמה נכדים פה בירושלים.

זבולון אורלב: אנו בהחלט נמליץ לראות במודל שבניתם כמודל חינוכי- תרבותי.

זבולון אורלב: ראוי שגם ערים אחרות יאמצו, אולי כדאי להוציא מסמך על הפרויקט הזה כדי שהוא יופץ בין הרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: למרות שאמרתי, טבריה היא מאוד עשירה ולא מאפיינות ערים אחרות באתרי מורשת, בכרמיאל אין את אותה תשתית של אתרי מורשת שיש בטבריה.

זבולון אורלב: ככלל אני חושב שהדברים כאן מאוד מרשימים.

זבולון אורלב: נעבור למשרד החינוך, אבל רק למזכירות הפדגוגית, האגף שלך לא ידבר היום, מבלי לפגוע במר כהן, אבל מר כהן אני לא יודע אם הוא יכול לייצג את המינהל.

זבולון אורלב: נמצא איתנו המפקח המרכז של לימודי ארץ ישראל וארכיאולוגיה, ד"ר מיכאל גרינצוויג, והשאלה אליך היא ההתייחסות באמת, איך ניתן שמערכת החינוך תראה באתרי המורשת חלק מתוכניות הלימודים בתחומי הדעת השונים, בבחינת שילוב כמו שסל תרבות יודע להוציא את התלמידים החוצה, איך תחומי הדעת הרלוונטיים בנושא הזה, זה גם לימודי גיאוגרפיה, זה גם לימודי תנ"ך, לימודי אזרחות, היסטוריה, למודי ארץ ישראל כמובן, איך אנחנו גורמים לכך שהתלמידים שלנו יחוו וילמדו ויקנו את הערכים של אותם אתרי מורשת?

מיכאל גרינצוויג: תודה רבה אדוני היושב ראש.

מיכאל גרינצוויג: אני רוצה לעשות כאן איזושהי אבחנה בין המקצוע שאותו אני ממש מיצג לבין המשרד שאני מייצג גם כן.

מיכאל גרינצוויג: אז במקצוע שלנו בלמודי ארץ ישראל וארכיאולוגיה, שזה מקצוע בחירה בתיכון, וכבוד היושב ראש הייתה לו הזכות.

זבולון אורלב: להכיר במקצוע לימודי ארץ ישראל כמקצוע תחום דעת במשרד החינוך, בהיותי מנכ"ל.

מיכאל גרינצוויג: זה בהחלט יאמר לזכותך.

מיכאל גרינצוויג: שם אנחנו בנינו תוכנית לימודי ם שכל נושא של אתרים ושטח הם חלק מובנה של תוכנית הלימודים, והתלמידים נבחנים בחינת בגרות, חלקם בשטח וחלקם על אתרים בשטח.

מיכאל גרינצוויג: רק לדוגמה, לפני יומיים הייתה לנו בחינת בגרות בירושלים, הם קיבלו, אלה שעשו מבחינת בגרות בכתב, ולא בשטח, כי יש כאן שתי אופציות, הם קיבלו תמונות של אתרים, אתרי מורשת ואתרים בכלל בירושלים, הם היו צריכים לעשות איתם כל מיני מניפולציות.

מיכאל גרינצוויג: וזה חלק שהוא מובנה בתוכנית הלימודים.

מיכאל גרינצוויג: לצערי כמו שאתה באמת ציינת, בחלק מהמקצועות האחרים, תוכנית הלימודים היא דחוסה מאוד.

מיכאל גרינצוויג: לצערנו לא מספיק מטיילים, לא מספיק רואים את הדברים בשטח ולפעמים יש הרגשה שמלמדים תולדות עם ישראל כאילו שאנחנו נמצאים באוסטרליה ולא נמצאים בארץ וזה מאוד חבל.

זבולון אורלב: אתה לא בא מעמדת פרשן או מבקר.

זבולון אורלב: אתה אחראי לדברים האלה.

מיכאל גרינצוויג: אני אחראי לנושא של המקצוע שלנו, של לימודי ארץ ישראל.

מיכאל גרינצוויג: אני לא יכול להיות האדם שנותן הוראות למורה להיסטוריה איזה תוכנית לימודים הוא צריך ללמד.

זבולון אורלב: אתה מייצג היום את יושב ראש המזכירות הפדגוגית.

מיכאל גרינצוויג: נכון , אז אני בנושא הזה יודע שיש כמה וכמה דברים.

מיכאל גרינצוויג: קודם כל יש היום באמת רצון עז מה שיותר להכניס עניינים של מורשת ואתרי מורשת לתוכניות הלימודים.

מיכאל גרינצוויג: ד"ר צבי צמרת, שהא היום הוא יושב ראש המזכירות הפדגוגית.

זבולון אורלב: הוא בא עם המורשת של אתרי מורשת.

זבולון אורלב: מאוד רצינו שהוא יהיה כאן אבל לצערי מסיבות כאלה ואחרות קיבלתי את ההסבר מדוע הוא לא פה.

מיכאל גרינצוויג: המורשת של אתרי מורשת שוב, זה  נושא ששייך?

זבולון אורלב: יש בתי ספר במבשרת ציון, יש שם אתר מורשת הקסטל.

זבולון אורלב: אני שואל את עצמי כמה תלמידים בין בחינוך היסודי, בין בחינוך העל יסודי מבקרים באתר?

זבולון אורלב: לומדים את אתרי המורשת?

מיכאל גרינצוויג: אני אומר משהו בנושא הזה, סליחה שאני מפריע לך.

מיכאל גרינצוויג: אנחנו מרימים את הכפפה שגם המועצה לשימור אתרים דיברה עליה זה נושא של "אימוץ אתר".

מיכאל גרינצוויג: סיכמתי עם צבי צמרת, החל משנה הבאה אנחנו נעבוד חזק על הנושא הזה.

מיכאל גרינצוויג: אנחנו נרצה שכל בית ספר יאמץ אתר שנמצא בסביבה הקרובה שלו, ילמד אותו היטב, ידריך בו, יסייע בשימורו, כמובן שאנחנו רק נתחיל בשנה הבאה עד כמה שאפשר,קשה יהיה לחייב כל בית ספר ובית ספר, אבל אנחנו נרצה לעשות הכול.

זבולון אורלב: קיימת החלטה שלכם להתחיל את הפרויקט הזה בתשע"א?

מיכאל גרינצוויג: עקרונית, אני דברתי עם צבי צמרת, והרעיון הוא כבר להתחיל בשנה הבאה עם הרעיון הזה.

זבולון אורלב: ד"ר בופ פעם אמר שיש שאלות של עקרון ויש שאלות של עפרון.

זבולון אורלב: על השאלות של עיקרון בדרך כלל מסכימים, אבל בשאלות של העיפרון אחרי זה יש את כל הבעיות.

זבולון אורלב: מיכאל גרינצוויג:     	אני מאוד מקווה שתהיה היענות, ושהמועצה לשימור אתרים תסייע גם כן.

זבולון אורלב: הוא לא תסייע, אין לה כסף.

זבולון אורלב: היא יכולה לתקצב בעצה, בתבונה, בזירוז, בדחיפות, אני יכול לומר לך מניסיון כי הם דוחפים גם אותי.

זבולון אורלב: אני יכול לומר לך שבעניין הזה הם מצוינים אבל מהם לא תראה תקציב, כלומר הם לא מתוקצבים לדבר הזה.

אורלי פרומן: הם מתוקצבים לפיתוח האתר ולשימורו.

זבולון אורלב: הם לא יתקצבו את הפעילויות של מערכת החינוך באתרי המורשת.

מיכאל גרינצוויג: אז הפעילויות של מערכת החינוך בשלב זה, פה אני  לא רואה בעיה תקציבית גדולה, לפחות לא בהתחלה.

מיכאל גרינצוויג: כאן יש פעולה שצריך לעשות עם מורים, מחנכים, וזה לא דורש תקציבים כל כך גדולים.

מיכאל גרינצוויג: מה שכן וזה גם דיברתי עם מנכ"ל המשרד, אנחנו היינו מאוד רוצים בהתאם למה שיוסי אמר, היינו מאוד רוצים לראות שהתקצוב לכניסה לאתרים האלה לא יהיה על חשבון כיסם של הילדים.

מיכאל גרינצוויג: היום אנחנו יודעים שזה נטל קשה מאוד אם הילדים צריכים במסגרת טיול לשלם עוד לאוטובוס, ומלווים ולהיכנס למספר אתרים.

מיכאל גרינצוויג: במדינות אחרות אתה בוודאי יודע, באנגליה, בארצות הברית, הדברים הללו הם בחינם.

מיכאל גרינצוויג: הילדים נכנסים בחינם.

זבולון אורלב: אז אם זה חינם בלי כסף אז יש כיס של המדינה שמממן את זה.

זבולון אורלב: המן ירד רק במדבר, כשבני ישראל יצאו.

זבולון אורלב: אבל בדרך כלל הוא לא יורד פה בארץ ישראל.

זבולון אורלב: מועד שבו הוועדה צריכה לאשר את תשלומי ההורים.

זבולון אורלב: תבקשי מהמנכ"ל, אני כבר אכתוב את זה בהחלטות שלנו, שיתקיים דיון עד לבקשה כדי שתהיה תוספת מסוימת בסל תרבות, שתכלול גם את העניין של כניסה לאתרי מורשת.

זבולון אורלב: סל תרבות כולל בתוכו X אירועים שבהם תלמידים מבקרים.

זבולון אורלב: אורלי הייתה יותר מעודכנת ממני, היא הייתה מנהלת מחוז תל אביב, ואני עזבתי את המערכת כבר מזמן, והיא עזבה רק עכשיו.

זבולון אורלב: אני חושב שמה שנכון מבחינת המבנה של מערכת החינוך, שאם רוצים למצוא מקורות למימון הזה צריכה להיות תוספת תרבות, בסדר גודל של סל תרבות שהסל תרבות לא יכלול רק את האומנויות השונות שכלולות היום בסל תרבות, מוזיאונים, הצגות, מוסיקה וכדומה, אלא גם יכללו את עניין ביקור באתרי מורשת.

זבולון אורלב: אני מבקש לקיים על זה דיון.

זבולון אורלב: ואת תזכירי לי בדיון על תשלומי הורים לשנה הבאה כל הסדרי התשלומים, שנדון גם בדבר הזה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת לשעבר אילן שלגי, גם לך יש מה לומר בדבר.

אילן שלגי: אני מבקש להתייחס בקצרה לשני נושאי חקיקה.

אילן שלגי: ראשית להודות לך ולחברי הכנסת האחרים שהבאתם עד לישורת האחרונה את חוק מוזיאון הכנסת.

זבולון אורלב: היום אני מקווה שהוא יכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

זבולון אורלב: אחר הצהרים אתם כולכם מוזמנים כדי להיות שם.

אילן שלגי: ידוע לנו ואנחנו רוצים להביע את הערכתנו.

אילן שלגי: אנו מאמינים שהיום הוא יכנס לספר החוקים.

אילן שלגי: יש לו היסטוריה ארוכה לחוק הזה.

אילן שלגי: ואתה בנחישות ובתבונה שלך הבאת אותו לידי מעש.

אילן שלגי: הדבר השני שהוא יותר מורכב, לפחות מבחינת השלב שהוא נמצא בו, זה מצד אחד מדינת ישראל, ממשלת ישראל, מדברת על מורשת ועל תוכנית מורשת שכוללת גם שימור, ויחד עם זאת את הרפורמה המתוכננת, את השימור, שמו בשוליים.

ציון פיניאן: בתכנון ובנייה?

אילן שלגי: כן, ואת הפרק החשוב על השימור, התוספת הרביעית שנחקקה בכנסת הזאת בשנת תשעים ואחת, למעשה הולכים לבטל.

זבולון אורלב: אני מאוד מבין לליבך אבל זה לא בפעילות הוועדה הנוכחית.

זבולון אורלב: אנחנו כשדולה, פועלים באופן נמרץ בעניין הזה.

אילן שלגי: אנחנו מבקשים שעמדתנו תרשם.

זבולון אורלב: השדולה בשעה שתיים.

זבולון אורלב: אני מבין שיש וועדת חינוך.

זבולון אורלב: אני מציע שעכשיו תדברו על עניין של "אמץ אתר".

זבולון אורלב: אלעד בצלאלי, בבקשה.

אלעד בצלאלי: תודה אדוני היושב ראש.

אלעד בצלאלי: אני רוצה לפני זה אם אפשר להתייחס במילה אחת לדברים שנאמרו מקודם.

אלעד בצלאלי: המועצה לשימור אתרים היום מהווה גוף גג למאה אתרים בארץ.

אלעד בצלאלי: בפועל אנחנו נפגשים פעם בחודש עם כל מנהלי האתרים, ולכן הידע שלנו לגבי מה שקורה בשטח הוא עמוק ומבוסס.

אלעד בצלאלי: אני יכול להגיד שבהחלט חלה ירידה משמעותית במספרי התלמידים שמגיעים לאתרי מורשת.

אלעד בצלאלי: אני יכול להגיד שבהחלט אין היום איזשהו גוף או תוכנית שלוקחת את אתרי המורשת ומשלבת אותם באופן פדגוגי עמוק בתוך מערכת החינוך, וזה דבר קשה.

אלעד בצלאלי: הפתרון שלך, של מה שהצעת עכשיו, דבר שאנחנו מתעסקים בו הרבה איך לעשות, אם הפתרון היה באמת כל כך קל, להכניס אותם לתוך  סל תרבות אז אני אהיה הרבה יותר מאשר מאושר.

אלעד בצלאלי: אבל באמת יש פה בעיה אמיתית.

אלעד בצלאלי: אימוץ אתר היסטורי בסביבת בית הספר, זה פרויקט דגל, שבא ושם דגש על נושא השימור.

אלעד בצלאלי: אחד מהמקומות הראשונים שבהם הפרויקט הזה עבד זה בנתניה.

אלעד בצלאלי: אבל מאז הוא פעל בהרבה מאוד מקומות.

אלעד בצלאלי: הבעייתיות הגדולה בפרויקט מהסוג הזה הוא שבעצם, אנחנו יכולים להפיץ אותו ולקוות שאנשים מתוך מערכת החינוך יאמצו אותו אליהם, יתחברו אליהם ויפעילו אותו.

אלעד בצלאלי: מה שאדוני ראש עריית טבריה אמר קודם, זוהי דוגמא נהדרת לזה של מה קורה שבשטח, שבתי הספר של הרשות בכלל, מחליטים לקחת נושא כל כך חשוב ולטפל בו בצורה כל כך עמוקה, וההישג פה הוא אדיר.

אלעד בצלאלי: אני מזכיר שמדובר פה גם בשימור, אבל כמובן שבתחום שלנו, בתחום של המורשת, והתחדשות הרעיון הציוני וראשית המדינה, מדובר פה על ערכים שהחיבור הוא הרבה יותר מאשר חיבור לערכים ארכיטקטוניים ומדובר פה על ערכים שמחברים את הילד למדינה ולסביבה שבה הוא גר.

אלעד בצלאלי: והחשיבות היא יוצאת מן הכלל.

אלעד בצלאלי: אני רוצה לתת את הבמה לשני אופנים של הפרויקט הזה.

אלעד בצלאלי: אופן ראשון זה של בית הספר בגבעת עדה, שכבר עושה מספר שנים את הפרויקט הזה, כל שנה הוא בוחר תחום אחר.

אלעד בצלאלי: והרובד השני יהיה בית בן-גוריון שכאתר מורשת, מוזיאון, שמגיעים אליו ילדים במהלך השנה גם מפעיל את הפעילות הזאת, "אמץ אתר היסטורי" בתוך סביבת המוזיאון, שבכל אחד מהפרויקטים בעצם יש ביטויים פדגוגים שונים.

אלעד בצלאלי: אנחנו נראה סרטון קצר ויפה.

זבולון אורלב: זוהי גבעת עדה בסרטון.

אלעד בצלאלי: כן.

רעות מיכאלי גורדון: אדוני יושב הראש, גברתי המנכ"לית, מכובדי.

רעות מיכאלי גורדון: אני מנהלת בית ספר "גבע", בגבעת עדה.

רעות מיכאלי גורדון: אני מודה למועצה לשימור אתרים על ההזדמנות לחשוף מקצת העשייה שלנו.

רעות מיכאלי גורדון: גבעת עדה נחשבת מושבה חקלאית שנוסדה ב-1903.

רעות מיכאלי גורדון: בית ספר "גבע" הוקם בשנת 1928, ונמצא במבנה שתלמידי בית הספר שילטו אותו כאחד ממבני שימור בשנה שעברה.

רעות מיכאלי גורדון: סבי נימנה עם דור הוותיקים, אבי למד בבית הספר הזה.

רעות מיכאלי גורדון: אני וילדי, כולנו התחנכנו בו.

רעות מיכאלי גורדון: בית הספר שלנו בא מאהבה למדינה, מאהבה למקום, מאהבה לישוב ומאהבה לאנשים.

רעות מיכאלי גורדון: טובל'ה נציגת הדור השלישי בגבעת עדה, היא משאב אנושי שתלמידי בית הספר במסגרת הלימודים שלהם נעזרים.

רעות מיכאלי גורדון: וכמובן בעזרת מורים משובחים ומשוגעים לדבר, כדוגמת המורה יעל צורן, שיושבת כאן לידי.

רעות מיכאלי גורדון: המטרה שלנו היא חיבור והעמקת הקשר בין התלמידים ותושבי הקהילה, למושבה, לאתרים שלה ולסיפורה ההיסטורי.

יעל צורן: אני מורה בבית הספר "גבע" ומובילה את פרויקט "אמץ אתר" בשכבות ד,ה, ו,.

יעל צורן: ביצענו שלושה פרויקטים של שימור.

יעל צורן: הראשון נערך בשנה שעברה בו שילטנו בעזרת המועצה לשימור אתרים שמונה מבנים היסטוריים במושבה.

יעל צורן: פרויקט נוסף זה פרויקט שראיתם של אימוץ גן המייסדים.

יעל צורן: הסרטון לא הגיע עד הסוף, אבל הופקו ארבעה שלטים שהילדים יצרי בגן והיום הם מקשטים את הגן.

יעל צורן: הגן היה פעם הגורן.

יעל צורן: והפרויקט האחרון הוא פרויקט של שילוט בתי הראשונים במושבה.

יעל צורן: כל בתי המשפחות הראשונות, הוותיקות שלטו.

יעל צורן: אתם יכולים לראות כאן.

יעל צורן: אלו השלוטים שהיום מתנוססים על כל בתי הוותיקים במושבה.

יעל צורן: חילופי יו"ר – היו"ר ציון פיניאן

ציון פיניאן: תודה.

ציון פיניאן: האם  נציג משרד הביטחון נמצא כאן?

ציון פיניאן: אשר בבקשה.

הלפרין: ראש תחום אנדרטאות ואתרי הנצחה במשרד הביטחון.

הלפרין: מה שאנחנו יכולים להגיד זה שאנחנו רואים מאוד בחיוב את הרעיון של אימוץ האתרים על ידי תלמידים, כי זה העתיד בעצם כמו שרואים אותו.

הלפרין: העניין של הנחלת מורשת והנצחה שאנחנו מסיעים לו.

הלפרין: באחריות משרד הביטחון נמצאים אתרים ממלכתיים והחיילים, שאנחנו מסייעים בנוסף לזה גם לאתרים שנמצאים ברשויות מסוימות, וראש העיר טבריה מודע לכך.

הלפרין: מה שאנחנו היינו רואים כנכון זה שיתוף פעולה כמוביל זה משרד החינוך.

הלפרין: אנחנו נשמח להשתתף בכל צוות בעניין הזה של שיתוף פעולה לנושא של אימוץ אתרים על ידי תלמידים.

הלפרין: כשנכון להיום על פי עבודת מטה שאנחנו מקיימים, יש היום משהו כמו אלפיים שמונה המאות אתרי זיכרון כולל גם אתרים של יחידים.

הלפרין: מתוכם כמובן צריך לברור את אלו שהם אכן גם עם מורשת.

הלפרין: ולקיים את הפרויקט הזה ברמה הארצית.

הלפרין: בזמנו הפרויקט הזה התקיים ברמה מקומית, לפני שלוש שנים, הוא התקיים העניין של אימוץ של שישים אנדרטאות שמנציחות חללי תש"ח.

הלפרין: זה היה פרויקט משותף לשל"ח ולמשרד הביטחון.

הלפרין: והוא היה מאוד מוצלח אבל הוא היה מקומי ומוגבל בזמן.

הלפרין: לראות את זה כעבודה שנמשכת, לדעתנו דורש עבודת מטה משותפת עם המשרד.

הלפרין: כמובן שנשמח להשתתף בה.

הלפרין: כדוגמה של עוד יוזמות מקומיות אני יכול לתת את אתר ההנצחה של חללי הנח"ל בפרדס חנה, שם מבקרים ה תלמידים.

הלפרין: יש שם מגירות עם קורות חיים של חללים.

הלפרין: התלמידים מתחברים כל אחד לחלל מסוים, כותבים מכתב למשפחות, לומדים על פועלם, ודרך זה גם לומדים על מורשת באופן כללי.

הלפרין: אין היום גוף שהוא כולל את עניין הנחלת המורשת.

הלפרין: יש כמה גופים שעוסקים בכך,  אין גוף מרכזי שמתאם את זה.

הלפרין: ישנה את וועדת החוץ והביטחון שגם היא התחילה לגעת בנושא הזה וגם שם נערכת עבודת מטה של שיתוף פעולה בנושא.

הלפרין: חילופי יו"ר – היו"ר זבולון אורלב

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: שימור אתרים מעניין מאוד את התקשורת אז אנחנו גם נתראיין על זה עכשיו.

זבולון אורלב: משרד הביטחון דיבר.

זבולון אורלב: עכשיו החברה להגנת הטבע, המנכ"ל לא הגיע למרות שהוא רשום.

זבולון אורלב: חברי הכנסת בבקשה.

ציון פיניאן: היות ואני גם בניגוד עניינם כי ראש עריית טבריה נמצא פה.

ציון פיניאן: ואני מטבריה ואני יכול לקחת את טבריה כמודל לחיקוי בנושא של כל נושא מורשת.

ציון פיניאן: אבל ראש העיר אמר: "עבר מצמיח עתיד", ואנחנו צריכים לומר שבלי עבר אין לנו עתיד.

ציון פיניאן: משרד הביטחון פה גם נמצא, והיה פעם, מה שניקרא, בעקבות לוחמים.

ציון פיניאן: כי ההיסטוריה של עם ישראל היא דבר שחשוב מאוד, במיוחד בתקופה הזו שפשוט אנחנו בורחים מההיסטוריה וחלק, אנחנו שומעים פה בוועדת החינוך, אנו שומעים מה קורה.

ציון פיניאן: ורק לפני שבוע ראינו איך פולשים לנו למערכת החינוך כל מיני גורמים שלא הכי נעים לשמוע אותם, ולא לראות אותם ולא להקשיב להם.

ציון פיניאן: ויאמר לזכותו של היושב ראש שהוא נלחם מלחמה הייתי אומר, ישר כוח.

ציון פיניאן: אני חושב שהנושא הזה של מורשת הוא חייב להיות מול העניים שלנו, גם כאנשי חינוך וגם כיהודים שחיים בבית הזה, בארץ הזו.

ציון פיניאן: אני פשוט קורה גם למשרד החינוך וגם למשרד התרבות, פשוט לעודד תלמידים, לראות מה היה פעם.

ציון פיניאן: אני חושב שאנחנו לוקים בחסר בנושא של ביקורים.

ציון פיניאן: לוקים מאוד, מאוד בחסר.

ציון פיניאן: כי אין טוב ממראה עיניים, גם לא משמע אוזניים.

ציון פיניאן: אבל אין יותר טוב ממראה עיניים, כמה שיותר תלמידים.

ציון פיניאן: הם יקשיבו שעה שעתיים שלוש, אבל מספיק שייקחו מוטיב אחד של שתי שניות וקלטנו את הכול.

ציון פיניאן: זה חשוב מאוד ואם ישנם בעיות של תקציבים, אז אני סומך גם על היושב ראש וגם על הוועדה, שידאגו למי לפנות על מנת להשיג תקציבים.

ציון פיניאן: אני חושב על לימוד לשורשים כמורשת, והשורש של מורשת, כמורה ללשון, זה היה  י.ר.ש. זוהי ירושה, זה מה שירשו לנו אבות אבותינו וזה צריך להיות אור לרגלנו.

ציון פיניאן: תודה רבה.

זבולון אורלב: ישר כוח.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת גדעון עזרא בבקשה.

גדעון עזרא: קודם כל אני מוכרח להגיד שזוהי הפעם הראשונה ששמעתי על הפרויקט הזה של טבריה.

גדעון עזרא: אני חושב שהוא פרויקט חריג וטוב לטבריה ולמורשת של טבריה.

גדעון עזרא: אני מאוד מקווה שתמשיכו בכך והיה המשך לכך גם במקומות אחרים בארץ.

גדעון עזרא: במדינת ישראל אתרי מורשת מנוהלים על ידי כמה גופים.

גדעון עזרא: הם מנוהלים על ידי המדינה ברמה הבכירה, על ידי רשות הטבע והגנים, ובסוף על ידי המועצה לשמירת אתרים.

גדעון עזרא: כאשר כל אחד עם הבעיות שלו.

גדעון עזרא: ולפי דעתי שמירת האתרים היא הכי בעיתית מבחינת היכולות שלה לקדם דברים.

גדעון עזרא: והדברים נעשים שם בצורה פרטיזנית ובחוסר תקציבים.

גדעון עזרא: אני מוכרח להגיד דבר מאוד מסוכן, ואני אומר מראש שאני מתלבט בנקודה הזאת.

גדעון עזרא: אנחנו שולחים תלמידים לפולין, בכסף גדול, כסף לא פשוט כי חלק מהתלמידים לא יכולים לנסוע לשם.

גדעון עזרא: ומצד שני יש לנו פה אתרים, יש לנו את מחנה המעפילים בעתלית, ויש לנו גבעת הקיבוצים ברחובות, ומקומות אחרים שאף אחד לא מגיע לשם וזה לא כסף.

גדעון עזרא: ולי היו וויכוחים בזמנו עם העברת התקציבים דרך המשרד הזה, וחוסר התקציבים זה דבר שלא יאומן.

גדעון עזרא: אני חושב שצריך לשים במקום הנכון את הצורך של הביקור באתרים של מורשת ופיתוח אתרי מורשת.

גדעון עזרא: ואם אין משוגע לדבר כמו יוסי פלדמן והחברים שלו, זה לא יתקדם פשוט.

גדעון עזרא: ולכן אני חושב שכאן צריכה להיות חשיבה שלכם, של המשרד שלכם, על סדר העדיפות שאתם רואים את הדברים.

גדעון עזרא: ולפי סדר העדיפות שלכם כך בא חוסר תקציב שיש, להקצות את התקציבים.

גדעון עזרא: אי אפשר לעשות את הכול במדינה הזאת.

גדעון עזרא: ולפי דעתי בנושא הזה מן הראוי שתהיה חשיבה.

גדעון עזרא: אני יודע שהיה לנו, אני לא יודע איפה זה עומד עכשיו, אולם העצמאות בתל אביב.

זבולון אורלב: הועבר חוק.

גדעון עזרא: עזוב אותי מהחוק אני מדבר איתך על חוקים, עוברים הרבה חוקים.

זבולון אורלב: עוד לא שיקמו.

אורלי פרומן: זה בדיוק באותו מצב, שזה היה.

גדעון עזרא: כן בטח.

גדעון עזרא: אני אומר לך שהגיע הזמן שמדינת ישראל תעשה את העדיפויות שלה.

גדעון עזרא: וזה התפקיד של המשרד שלכם.

גדעון עזרא: המשרד שלכם צריך לדבר.

זבולון אורלב: מה העיכוב שם?

זבולון אורלב: בירוקרטיה.

גדעון עזרא: צריך במשרד שלכם לעשות סדר עדיפות אחרי התייעצות עם הגורמים השונים.

גדעון עזרא: ואז לפי דעתי נוכל ללכת קדימה, משום שלי אין כל ספק שאם התלמידים שלנו לא מבקרים, הם לא יודעים על המקומות האלה , היום התלמידים לא יודעים לא על מוזיאון ההעפלה, ולא על גבעת הקיבוצים ולא על מקווה ישראל, ולא על תחנת הרכבת בכפר יהושע.

גדעון עזרא: אלו הם מקומות חובה לכל תלמיד ולכל אזרח במדינת ישראל ולא יודעים על זה.

גדעון עזרא: אין להם תקציבי פרסום, ואין להם כושר הדרכה.

גדעון עזרא: אני לא יודע איך היה במוזיאון המעפילים בעתלית, אם אתה לא מודיע על יום ושעה ששם תגיע אז אתה לא תכנס לשם בכלל, אני לא יודע אם זה עדיין כך.

גדעון עזרא: זה לא יכול להיות הדבר הזה.

גדעון עזרא: וכאן אני מצפה, אדוני יושב ראש הוועדה, לבקש מהמועצה, ממשרד התרבות והספורט, שעד תאריך מסוים יעבירו לפנינו את הצעתם איך לכלול את האתרים הללו.

זבולון אורלב: מאה אחוזים.

זבולון אורלב: רבותי אנחנו בדקות האחרונות אז מי שידבר עכשיו זה יהיה ממש בקצרה.

זבולון אורלב: גברת מרגלית מגבעת עדה, בבקשה.

זבולון אורלב: ואחרונה תדבר גברת נעמי צור, סגנית ראש העיר ירושלים.

טובה מרגלית: אני מייצגת את הדור השלישי בגבעת עדה.

טובה מרגלית: סבתי הייתה בין המייסדים של גבעת עדה, ונכדיי דור חמישי בגבעת עדה.

טובה מרגלית: אנחנו עושים את העבודה, אני חושבת ראויה, כמו שראיתם ב"אמץ אתר", כמו בקשר הרב דורי כולם מתנדבים.

טובה מרגלית: אני מאוד שמחתי לשמוע שאתם העלתם את הנושא של תוספת לסל התרבות של ביקור באתרי מורשת בכלל.

טובה מרגלית: גבעת עדה עברה המון אירועים בתולדות הישוב העברי.

טובה מרגלית: השנה רצינו להיות בג'וערה, כי גבעת עדה הייתה מוקד של חברי ההגנה בגבעת עדה.

טובה מרגלית: והם התאמנו בג'וערה, ולא הצלחנו להגיע בגלל הנושא התקציבי.

טובה מרגלית: אני גם אחראית על חדר ההנצחה בגבעת עדה.

טובה מרגלית: והחדר שהוקם של שם בן גוריון, לגבעת עדה יש קשר לבין גוריון.

טובה מרגלית: הוא עבר אצל אחד האיכרים שלנו בסג'רה, אצל משפחת רובוצבסקי.

טובה מרגלית: כך שאנחנו מחוברים מכל הכיוונים לנושא של המורשת.

טובה מרגלית: אנחנו בביתנו הפרטי, כאן משהוא העלה את הרעיון להביא לילדים, או למי שמבקר, דרך כלים, דרך דברים מוחשיים, אנחנו בבית שלנו שהוא בית בן שמונים וחמש שנה, הוא נוסד ב 1925.

טובה מרגלית: אנחנו מארחים את כל ילדי בית הספר ומי שבא בכלל בקבוצות, בהתנדבות כמובן, דרך כלים, דרך צעצועים שיש לנו בבית, דרך הדברים המוחשיים אנחנו מספרים את סיפור המושבה שלנו ואני חושבת שאנחנו יוצאים נשכרים.

טובה מרגלית: כי דור לדור יביע עומר כמו שאתם אמרתם כולכם.

טובה מרגלית: אני מבקשת באמת שמה שכאן הועלה שגם יתגשם.

טובה מרגלית: תודה.

זבולון אורלב: תודה רבה לך, אני מוכרח להגיד לך שנהניתי מאוד מהעברית שלך.

זבולון אורלב: שומעים דור שלישי.

טובה מרגלית: הייתי מורה הרבה שנים.

זבולון אורלב: נעמי צור בבקשה, סגנית ראש עיריית ירושלים, שמטפלת בסוגיית השימור.

זבולון אורלב: אבל בקצרה בבקשה.

נעמי צור: אנחנו עיר עם הרבה שימור והעיר שהשימור שבו סבל מלא מעט הזנחה.

נעמי צור: אנחנו בתהליכים של הקמת מחלקה לטיפול השימור.

נעמי צור: ואני רוצה להתייחס למה שאמר חבר הכנסת גדעון עזרא, אתה דיברת על ריבוי מוסדות שעוסקים באתרים.

נעמי צור: אני חושבת שצריך לעשות פה גם חיבור, דיסציפלינות.

נעמי צור: אני חושבת שנקבל שורה תחתונה אמיתית, ואנחנו התחלנו לקבל שיח בנושא  הזה אם נדע לשים על המפה שלנו, העירונית וגם הארצית, את אתרי השימור.

נעמי צור: שימור שזה דבר מעניין, יש שימור של השמאל יש שימור של הימין, כל אחד מכניס נרטיבים שונים, מוריד נרטיבים שונים.

נעמי צור: אם אנחנו נדע לשזור אותם ביחד, וגם לגזור את הקופון, שזוהי שורה תחתונה של תיירות וכלכלה, אנחנו נוכל גם להרוויח כולנו.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: אני הייתי מסכים מאוד להאריך את הישיבה כי אלו דברים חשובים מאוד.

זבולון אורלב: אבל לצערי השעון רץ ואנחנו רוצים להתחיל את כנס השדולה שיהיה באולם נגב.

זבולון אורלב: הוועדה קובעת כי קיימת חשיבות רבה לקיים תוכניות חינוכיות בכל הקשור לאתרי המורשת, כמאה אתרי המורשת הפזורים ברחבי הארץ.

זבולון אורלב: ופונה למשרד החינוך על מנת שהמזכירות הפדגוגית ומנהל חברה ונוער, ידאגו לשלב בתוכניות הלימודים בתחומי הדעת השונים וכן גם באירועי מוסדות החינוך כפי שצוין כאן, וגם במסלולי הטיולים, את אתרי המורשת.

זבולון אורלב: לדעת הוועדה, החלטות אלה יסייעו לקדם את העמקת הידע בתחומי הדעת השונים ובעיקר לחזק את הערכים הציוניים והיהודיים של התלמידים בזיקתם לאתרי המורשת.

זבולון אורלב: הוועדה גם פונה למשרד החינוך, לבדוק את האפשרות לשלב בסל תרבות את הביקור המסובסד באתרי המורשת.

זבולון אורלב: הוועדה תהיה מוכנה לדון על כך במסגרת אישור תשלום דמי הורים לשנת הלימודים תשע"א.

זבולון אורלב: הוועדה פונה למשרד התרבות והספורט על מנת לגבש הצעה לאומית באשר לגורמים המוסמכים להיות אחראיים על כשמונים אתרי מורשת שעד כה אין גורם רשמי שאחראי להם, ומבקשת לגבש הצעה תוך כשלושה חודשים.

זבולון אורלב: אני קורא את ההחלטות לא לפי הסדר אחרי זה נעשה את הסדר.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה כי משרד החינוך מאשר את פרויקט "אמץ אתר" של מוסדות חינוך שהכוונה להפעילו כבר החל משנת הלימודים תשע"א, ולפיו מוסדות חינוך יאמצו אתרי מורשת, ילמדו אודות אותו אתר, ידריכו באותו אתר ויסייעו בשימורו.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את התוכנית שהציג ראש העיר טבריה, וסבורה כי התוכנית הזאת ראויה להיות מודל חינוכי, תרבותי, ארצי, לשילוב אתרי מורשת בחיי העיר עם מוסדות החינוך התוכנית נקראת "עבר מצמיח עתיד".

זבולון אורלב: התוכנית כפי שהיא נשמעה מרתקת, ראויה והוועדה מברכת את ראש העיר על קידום התוכנית הזאת.

זבולון אורלב: אנחנו גם נשלב, אני לא יודע עדיין איפה, את הפנייה שלנו גם לראשי הערים, וזאת הערה נכונה של המנכ"לית שהעירה לי תוך כדי הדיון, או בסוגיה של הגורמים המוסמכים להיות אחראים או בעניין הזה של "אמץ אתר".

זבולון אורלב: זאת אומרת שבסוגיה של "אמץ אתר", אנחנו רשמנו לפנינו, ופונים לראשי הערים הנוגעים בדבר, לשתף פעולה ולסייע בכל דרך, כדי שהפרויקט הזה יקודם.

זבולון אורלב: גם ב"אמץ אתר" אנחנו נרצה לקבל דיווח בתוך שלושה חודשים על הכוונה ועל היכולת ליישם את ההחלטות של הוועדה.

זבולון אורלב: אני חושב שכיסיתי פחות או יותר את ההערות שנשמעו כאן.

זבולון אורלב: יש למשהו הערה לגבי הסיכום הזה.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.