ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 268, 2010-08-02 10:40

זבולון אורלב: בוקר טוב.

זבולון אורלב: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

זבולון אורלב: האירוע האזרחי המשמח ביותר במהלך שנה הוא הפתיחה החגיגית של שנת לימודים חדשה.

זבולון אורלב: בעוד כחודש ימים מדינת ישראל, תלמידי ישראל, פותחים שנת לימודים חדשה שבאה עלינו לטובה – תשע"א.

זבולון אורלב: כהרגלנו ועדת החינוך והתרבות מקיימת ישיבות כדי להתייחס, לטפל, לפקח, להתעניין בהיערכות של משרד החינוך, של שר החינוך, לקראת פתיחת שנת הלימודים החדשה הבאה עלינו לטובה.

זבולון אורלב: אנחנו מראש סיכמנו שנקיים שתי ישיבות מרכזיות: האחת המתקיימת היום תעסוק יותר בחזון הפדגוגי, בתכנים של מערכת החינוך, בתוכניות של מערכת החינוך, ובישיבה הבאה שתתקיים ב-15 באוגוסט אנחנו נתייחס יותר להיבטים הפיזיים של מערכת החינוך, כך שגם אם חולק מסמך של מרכז המידע והמחקר הוא חולק לקראת הישיבה הבאה ולא לקראת הישיבה הזאת.

זבולון אורלב: אני יודע שיש כאן מוזמנים ששייכים לשתי הישיבות, למשל כמו המשרד לביטחון הפנים, אבל אני מאוד מבקש שגם הדוברים וגם אנשי משרד החינוך יתרכזו בעיקר בסוגיות הערכיות, התכניות, הפדגוגיות, ובסוגיות האחרות, כמו בטיחות, בריאות, בינוי וכדומה – נתרכז בישיבה ב-15 באוגוסט שתתקיים בעוד כשבועיים.

זבולון אורלב: כידוע, מערכת החינוך קיימת לא בשביל בריאות ולא בשביל בינוי ולא בשביל בטיחות, היא קודם כול קיימת כדי ללמוד – ללמוד וללמד, להשכיל ולדעת ולהרחיב דעת.

זבולון אורלב: לכן מטבע הדברים התכנים החינוכיים הפדגוגיים הם אלה שצריכים לעמוד במרכזה – זה יעדה, זה תפקידה העיקרי של מערכת החינוך.

זבולון אורלב: לכן מטבע הדברים בישיבה, שגם השר מכבד אותנו בהשתתפותו בה, יחד עם המנכ"ל ויחד עם יושב ראש המזכירות הפדגוגית וגם מנהלי אגפים חשובים, כמו ראש מנהל החינוך הדתי, ראש מנהל חינוך התיישבותי ופנימייתי, גם ארגוני המורים, ההורים, מרכז השלטון המקומי – כולם נמצאים איתנו ומכבדים אותנו, ואנחנו רוצים להתרכז בעיקר בסוגיות האלה.

זבולון אורלב: במהלך השנה השר, המנכ"ל ואנשי המשרד הציגו בפנינו תוכניות שונות שקשורות, כמובן, בתכנים.

זבולון אורלב: נזכיר את הישיבה החשובה שהייתה כאן שעיקרה היה היערכות מערכת החינוך לקראת המאה ה-21 שעניינה העיקרי היה היערכות לתקשוב מערכת החינוך באמצעות האגף לחינוך טכנולוגי-מדעי.

זבולון אורלב: היו לנו דיונים חשובים בסוגיית לימודי האזרחות, בסוגיית לימודי היהדות – סוגיות שונות.

זבולון אורלב: עכשיו הגיע הזמן שהמשרד יציג את המכלול שלו לקראת פתיחת שנת הלימודים.

זבולון אורלב: הערה אחת שאני רוצה לומר בפתיחת הדיון: הציבור בוודאי קרא ושמע על הליכים שמנהל המשרד כנגד ארגון המורים העל-יסודיים.

זבולון אורלב: יושב איתנו כאן רן ארז, יושב ראש הארגון; אנחנו היום לא נדון בסוגיה הזאת.

זבולון אורלב: אנחנו יודעים שבצד הליכים מתקיימת הידברות – כך אמר לי אתמול השר – ואנחנו מקווים שההידברות הזאת תביא לתוצאה.

זבולון אורלב: אני אומר רק דבר אחד שאני אומר כל השנים, לא חשוב באיזו עמדה אני נמצא: אנחנו נעשה הכול ששנת הלימודים תיפתח כסדרה.

זבולון אורלב: איננו סבורים שתלמידי ישראל צריכים להיפגע בגלל עיצומים כאלה ועיצומים אחרים.

זבולון אורלב: אנחנו סוציאליסטיים, אנחנו בעד חופש התארגנות – זה בסדר גמור.

זבולון אורלב: אבל בסוגיית החינוך אני מאוד עקבי, וחבריי הטובים מכל הצדדים, גם מארגון המורים וגם מהסתדרות המורים, יודעים את עמדתי החד-משמעית בסוגיה הזאת.

זבולון אורלב: אם אני קורא נכון את המפה, אני יודע שהרוב המכריע בוועדת החינוך תומך.

זבולון אורלב: אז אנחנו מאוד מקווים שהעניין הזה יסתיים בהידברות טובה, וכרגיל, נוכל כולנו לחגוג את פתיחת שנת הלימודים.

זבולון אורלב: אנחנו חוזרים לעניין המרכזי שלנו – פתיחת שנת הלימודים.

זבולון אורלב: אדוני השר, בבקשה.

גדעון סער: תודה, אדוני היושב ראש, על ההזמנה כבר בראשית אוגוסט לישיבה להיערכות לשנת הלימודים.

גדעון סער: אני לא תכננתי, אבל אני אפתח בהתייחסות למה שאמרת בסיפא של דבריך: אני מתכוון לקיים הידברות עם ארגון המורים במטרה להגיע להבנה.

גדעון סער: בעבר הגענו להבנות על בסיס גישה של כבוד הדדי, ואני משוכנע שיש לנו האפשרות לעשות את זה גם עכשיו, וזאת הכוונה שלי.

גדעון סער: נמצא כאן גם יושב ראש ארגון המורים רן ארז, ואני אומר את הדברים כדי לא להיות חלילה במצב שאני לא מתייחס לדבריך בהקשר הזה.

גדעון סער: זה חשוב לטובת המערכת שמתחילה ללכת בדרך הנכונה, נמצאת במצב שונה בתכלית גם מבחינת המגמה התקציבית.

גדעון סער: חשוב מאוד לקיים שנת לימודים כמו שהייתה שנת הלימודים הקודמת, אם אנחנו רוצים להצליח.

גדעון סער: מאחר שאני רואה את ארגוני המורים – גם ארגון המורים וגם הסתדרות המורים – כשותפים, אני מאמין שבסופו של דבר כולנו נמצא את הדרך לעשות זאת.

גדעון סער: אדוני היושב ראש, הוועדה הזאת עוקבת אחרי המדיניות והיעדים שהצגתי כאן בסוף חודש אוגוסט שנה שעברה בכל התחומים, באופן מאוד אינטנסיבי.

גדעון סער: אני לא יודע אם יש ועדה אחרת בכנסת – אני אומר את זה לשבחך, אדוני היושב ראש – שהתוכניות פורטו בה מלכתחילה, גם היעדים וגם הביצוע שלהם, בצורה מאוד מסודרת לאורך השנה.

גדעון סער: זאת נקודת המוצא שלי, לא כל נקודה אני אפרט מהתחלה.

גדעון סער: התקציב הדו-שנתי, כפי שאושר בממשלה, מאפשר לנו להמשיך ולבצע את התוכנית שהצגנו לממשלה.

גדעון סער: נכון, אין בתקציב הזה משום מענה לכלל המצוקות והצרכים הגדולים באמת של מערכת החינוך, ושאתה, אדוני היושב ראש, מכיר אותם היטב, אבל יש בו אפשרות להתקדם לכיוון כל אותם יעדים שהתחלנו לבצע בשנת הלימודים האחרונה, ואת זה אנחנו נעשה.

גדעון סער: אני רוצה להזכיר שבשנה החולפת עמדנו ביעדים שהוצגו; הצגנו כאן עלייה בזכאות לבגרות, הייתה עלייה בנושא המיצ"ב, גם בפרמטרים של ההישגים הלימודיים וגם בפרמטרים של האקלים הבית-ספרי.

גדעון סער: בשלוש או ארבע בדיקות, מחקרים וסקרים שונים הייתה ירידה ברמת האלימות: במחקר שהתייחס לבתי ספר שבו מופעלות תוכניות התערבות, במיצ"ב, במחקר שעשתה ראמ"ה בנושא "אופק חדש" ובעוד כמה בדיקות אפשר לזהות מגמה של ירידה גם באלימות המילולית וגם באלימות הפיזית, וזה דבר חשוב.

גדעון סער: השנה אנחנו צריכים להמשיך באותן מגמות.

גדעון סער: השנה יהיו לנו גם אתגרים נוספים, ביניהם המבחנים הבינלאומיים, אדוני היושב ראש.

גדעון סער: אנחנו כל הזמן מדברים על הירידה במבחנים הבינלאומיים, ומתייחסים למבחנים משנת 2008-2007, אם אני לא טועה.

גדעון סער: השנה יהיו שני מבחנים: TIMS בחודש מאי 2011 של תלמידי חטיבות הביניים במדעים ובמתמטיקה, ובחודש יוני מבחן PIRLS בהבנת הנקרא בשפת אם לתלמידי בית הספר היסודי.

גדעון סער: בשנה שלאחר מכן, ב-2012 – מבחן PISA.

גדעון סער: זאת אומרת בסופו של דבר אלה גם פרמטרים שניבחן בהם, וגם בהם הצגנו יעד במסגרת תוכנית היעדים שאיפה לשיפור בתוצאות לעומת המבחנים הקודמים.

גדעון סער: אנחנו ממשיכים השנה ומרחיבים במידה ניכרת את המאמץ שהתחלנו בו בשנה שעברה לחיזוק מקצועות הליבה.

גדעון סער: בעצם התפרסנו על שני שנתונים בשנה החולפת, כיתות ג' ו-ז', ואנחנו ממשיכים בכיתות ג' ו-ז' ונכנסים לכיתות ד' ו-ח'.

גדעון סער: כלומר מדברים על תוספת של עשרות אלפי שעות לימוד בארבע שכבות גיל.

זבולון אורלב: כמה זה פר כיתה?

גדעון סער: אנשי המקצוע בכל התחומים נמצאים כאן, והם יציגו אחר כך את כל הפרטים כי בכל אחד זה, כמובן, שונה.

זבולון אורלב: כלומר, בכל אחד זה תוספת שעות.

גדעון סער: תוספת שעות שבחלקה יש מרכיב דיפרנציאלי על בסיס סוציו-אקונומי.

גדעון סער: אבל באופן כללי התוצאה המצטברת של התקציב הדו-שנתי הקודם, התקציב הדו-שנתי הקיים והשימוש שלנו במשאבים התוספתיים מתגברים את הלימודים של שפת אם, של מתמטיקה, של מדעים בגילאי בתי הספר היסודי וחטיבות ביניים בהיקפים מאוד גדולים.

גדעון סער: אנחנו מדברים אחרי עשור של קיצוצים בתחומים האלה, בין היתר.

גדעון סער: אני למשל מציין את תחום המדעים בחטיבות הביניים כתחום שנפגע מאוד במהלך השנים מקיצוץ בשעות לימוד.

גדעון סער: אבל אדוני היושב ראש, זאת לא רק תוספת של שעות.

גדעון סער: הוכנו תוכניות, ואני מציע שהן גם יוצגו כאן, שכוללות מדדי ביצוע ומדדי הצלחה, ולפי דעתי, אלה גם דברים שמתבצעים באופן שלא היה בעבר במערכת.

גדעון סער: מהדיווחים שאני מקבל מורגש שינוי.

גדעון סער: כמובן, התחלנו בכך.

גדעון סער: אני לא רואה פה את חברת הכנסת רונית תירוש איתנו היום.

גדעון סער: היא חוקקה בשעתו את חוק א'-ב' שיושם חלקית, ימשיך להיות מיושם בתשע"א- -

זבולון אורלב: לפי החוק הזה, את מקצועות היסוד לומדים בקבוצות קטנות יותר.

גדעון סער: נכון, ב-א'-ב'.

גדעון סער: התחלנו להיכנס, נעצרנו, ובשנה הבאה תהיה שוב התקדמות, ובשנה אחרי כן תהיה שוב עצירה, אבל אם אנחנו מסתכלים על זה בראייה רחבה אנחנו בעצם מרחיבים בשש שכבות גיל מגדילים את מספר השעות הנלמד במקצועות הליבה, וזה דבר בעל חשיבות גדולה מאוד.

גדעון סער: אנחנו נציג בזמן הקרוב את המודל שלנו לתגמול דיפרנציאלי.

גדעון סער: המודל הזה הוא, כמובן, תקציב תוספתי- -

זבולון אורלב: תגמול דיפרנציאלי, למי?

גדעון סער: לבתי ספר על-יסודיים

זבולון אורלב: המורים כבר התחילו לשמוח.

גדעון סער: המורים הרוויחו מזה, אני אסביר איך.

גדעון סער: כל הצוות הבית ספרי.

זבולון אורלב: זה תגמול בשכר?

גדעון סער: בסופו של דבר זה יהיה סוג של משכורת 13 או לא יודע איך אפשר להגדיר את זה.

גדעון סער: על מה זה מבוסס?

גדעון סער: אנחנו ניקח מודל של שיפור הישגים באופן יחסי.

גדעון סער: כמובן, אי אפשר להשוות בית ספר חלש לבית ספר חזק, אבל אפשר להשוות את עקומת השיפור לא רק במרכיבים של הישגים לימודיים, אלא גם במרכיבים של מניעת נשירה, של שילוב של חינוך מיוחד, של עידוד שירות משמעותי.

גדעון סער: אנחנו נבנה מודל של תקצוב תוספתי, ואנחנו בשלבי השלמה שלו ונציג אותו לציבור, יותר נכון.

גדעון סער: בסופו של דבר עיקר הסכום הזה יחולק בין צוות בית הספר מהמזכירה ועד המנהל, כולל צוות המורים.

זבולון אורלב: מה זה, תוספת למשכורת?

גדעון סער: כן.

זבולון אורלב: אתה אומר את זה ככה בשקט?

גדעון סער: אני הצגתי את זה במסגרת התוכנית פה בשנה שעברה, אדוני היושב ראש.

גדעון סער: הייתה עבודה מאוד רצינית; רצינו לעבוד על משהו שלא רק מתייחס למדדים ההישגיים, אלא הוא משקלל גם ערכים חברתיים, הוא משקלל גם מדדים ערכיים, הוא משקלל מודל של מוסד חינוך כפי שהיינו רוצים לראות אותו.

גדעון סער: בסופו של דבר בעיקרו הוא מגיע לצוות של בית הספר, בחלקו הקטן יותר אולי לשיפור התשתיות, אבל בחלקו הגדול – מגיע לצוות בית הספר.

זבולון אורלב: אתה חושב שארגוני המורים יודעים את זה?

גדעון סער: הדבר הזה הוא לא סוד.

גדעון סער: עדיין לא הצגנו כשם שלא הצגנו כאן את המודל, ובוודאי נציג אותו.

גדעון סער: אבל הנושא הזה הוא נושא ותיק; הוא הוצג כאן, הוא הוצג בממשלה.

גדעון סער: נמצאת אצלי גם התוכנית שהצגתי אצלך בסוף אוגוסט.

זבולון אורלב: להערכתך, זה יתחיל בתשע"א?

גדעון סער: כן.

גדעון סער: התגמול על זה יהיה בתשע"ב, על-פי המדד ההשוואתי.

גדעון סער: אני רואה בזה דבר חשוב למערכת, הוא חשוב למי שמרכיב את המערכת, והוא נדבך בכיוונים שדיברנו עליהם.

גדעון סער: נמשיך בהשקעה לצמצום מספר התלמידים בכיתה גם באופן דיפרציאלי תוך מתן עדיפות לשכבות חלשות – 200 מיליון שקל הושקעו בזה בשנת הלימודים הקרובה.

גדעון סער: אנחנו נתחיל בתשע"א בתוכנית להתאמת המערכת למאה ה-21- -

זבולון אורלב: כפי שהוצגה פה.

גדעון סער: לא כפי שהוצגה כאן, אלא בצורה יותר צנועה מהתוכנית המקסימליסטית או המלאה שהייתה ונשארה החזון שלנו, אבל אני אפרט מה יבוצע במהלך התקציב הדו-שנתי הקרוב: אנחנו נשקיע 420 מיליון שקל בבתי ספר בצפון ובדרום.

גדעון סער: במהלך שנתיים – 870 בתי ספר.

גדעון סער: יהיה פה אחר כך הפירוט באלו תשתיות יושקע; בנוסף לכך, 40 בתי ספר שאנחנו קוראים להם "בתי ספר מדגימים" שמייצרים את הסטנדרט לתוכנית המלאה שיהיו בתפזורת.

גדעון סער: פה דיברתי רק על שני מחוזות, והם יהיו בתפזורת יותר רחבה במחוזות; ופעילות במכללות להכשרת מורים.

גדעון סער: אני רואה גם שכל הנושא בעקבות התוכנית שהצגנו מקבל תאוצה גם למהלכים נוספים שמתבצעים בהקשר הזה על-ידי רשויות מקומיות.

גדעון סער: בסופו של דבר יש תוכנית רב-שנתית שתתחיל להתבצע בצפון ובדרום; היא תתחיל להתבצע לפי מודל יותר מצומצם ממה שחשבנו מלכתחילה.

גדעון סער: במקביל נלך על בתי ספר מדגימים שמייצגים את הסטנדרט המלא.

גדעון סער: נמצא כאן מנהל מינהל מדע וטכנולוגיה, ואני מציע שהוא יציג את זה בהמשך.

גדעון סער: זה מהלך שהיינו חייבים להתחיל בו, ואנחנו נתחיל בו.

גדעון סער: בזה אני רואה חשיבות גדולה מאוד.

גדעון סער: הוא ילווה על-ידי ראמ"ה במהלך הביצוע שלו כדי לראות שהשינוי הוא גם שינוי אפקטיבי בתהליכי הלימוד וההוראה.

גדעון סער: אנחנו נלך גם לתוכנית לחיזוק החינוך הטכנולוגי.

גדעון סער: אנחנו נוסיף 270 מיליון שקלים, אדוני היושב ראש, לחיזוק החינוך הטכנולוגי והמקצועי בעל-יסודי – נושא שבמשך עשרות שנים נפגע בצורה הקשה ביותר ופגע בחברה ובכלכלה, ולפי דעתי במדינת ישראל, בתעשייה ובאופן עקיף גם בצבא.

גדעון סער: זה גם אחד הדברים שאני מציע שיוצג כאן – הוא חשוב מאוד כתחילת מפנה בכיוון.

גדעון סער: מכיוון שיש הרבה מאוד תלמידים או בני נוער שלא היה מענה עבורם במערכת כפי שהיא התגבשה בסגירה של המגמות האלה אחת אחרי האחרת בכל הארץ.

גדעון סער: אני מזכיר לך, אדוני היושב ראש, שכשהצגנו את תוכנית היעדים הצגנו היעד הזה בהשוואה לממוצע במדינות OECD.

גדעון סער: אנחנו נמצאים בחינוך הטכנולוגי מאוד מאחור לעומת מדינות OECD.

זבולון אורלב: אם אני מבין ממה שאמרת כאן, לצד פיתוח החינוך המדעי ברמות הגבוהות שלו פותחים מחדש מגמות או מסלולים מקצועיים בבתי הספר העל-יסודיים.

גדעון סער: נכון.

גדעון סער: יוצג גם הנושא המדעי וגם הנושא המקצועי על-ידי מנהל מינהל מדע וטכנולוגיה.

גדעון סער: היום כאשר אנחנו רואים את זה אנחנו מתייחסים לצורכי התעשייה והכלכלה.

גדעון סער: אנחנו גם בהידברות עם התאחדות התעשיינים ועם הצבא כדי לראות את הצרכים של החברה והכלכלה.

גדעון סער: במסגרת הזאת תהיה גם תוכנית לחיזוק המצוינות המדעית וגם הרחבה של מגמות בחינוך הטכנולוגי.

גדעון סער: שני מהלכים נוספים שנמשיך בהם: חיזוק החינוך לערכים או חזרה לערכים ונושא המאבק באלימות.

גדעון סער: אלה שני נושאים שהתמקדנו בהם בשנה שעברה בשורה של מהלכים, ואנחנו נתחיל ביישום התוכנית שהצגנו כאן בוועדה, אדוני, בפעם האחרונה לפני כחודש – תוכנית שנוגעת גם לשכבה העליונה ביסודי וגם לחטיבות ביניים בנושא של מורשת ותרבות ישראל עם שעתיים נוספות שיוקצו לזה בתקציב הדו-שנתי.

גדעון סער: אני רואה בזה דבר מאוד חשוב.

גדעון סער: נמשיך במהלך שהתחלנו שכבר הביא להכפלה במספר התלמידים שסיירו בירושלים.

גדעון סער: בשנת הלימודים האחרונה סיירו בירושלים חצי מיליון תלמידים.

גדעון סער: הדבר הזה יימשך בשנת הלימודים הבאה.

גדעון סער: ניישם את ההחלטה שעליה הודעתי גם כאן בתחילת שנת הלימודים על תלבושת אחידה חובה בבתי-ספר יסודיים ובחטיבות ביניים.

גדעון סער: כפי שידוע, בחטיבה העליונה זאת המלצה, ואני מקווה שכמה שיותר בתי ספר יישמו את זה גם בחטיבה העליונה, אבל זאת החלוקה שעשינו בהחלטה.

גדעון סער: נמשיך לחזק ונוסיף גם תקציבים לתנועות הנוער; המרכיב של המאבק באלימות יתוגבר גם בעקבות תוכנית "עיר ללא אלימות" לעוד עשרות רשויות מקומיות.

גדעון סער: אנחנו עובדים עם מטה "עיר ללא אלימות" בצורה מאוד הדוקה בעניין הזה.

גדעון סער: נמשיך בתוכניות השונות לעידוד הגיוס לשירות משמעותי בצה"ל; בישיבה נפרדת אני מציע שאציג את חיזוק החינוך הבלתי פורמלי, כי יש לנו שורה של מהלכים שם; אנחנו גם נרחיב במידה ניכרת את מפעל "סל תרבות" עם תגבור תקצובי משמעותי שיאפשר לנו להיכנס לרשויות מקומיות חדשות, למשל לירושלים, בשנה הבאה; נרחיב מפעלים ערכיים כמו "תעודת בגרות חברתית" שהייתה בעיקר במחוז דרום, ותורחב בפריסה כלל ארצית.

זבולון אורלב: יש שמועות בתקשורת, ואני גם נשאלתי על זה, שהמשרד משקיע סכומים גדולים בתגבור לקראת בחינות הבגרות, כפי שלא היה בעבר.

זבולון אורלב: יש משהו שאנחנו לא יודעים?

גדעון סער: הגדלנו את זה עוד בשנה שעברה.

גדעון סער: הצגתי את זה גם בישיבה על תוצאות הבגרות בפעם האחרונה שהתכנסנו: שתקציבן של תוכניות ההתערבות השונות שהמטרה שלהם היא תגבור לקראת הבגרויות הוגדל כבר בתקציב הדו-שנתי הקודם.

גדעון סער: אנחנו נמשיך בזה גם בתקציב הבא.

גדעון סער: אנחנו נעמיק את המהלך שאנחנו מבצעים לליווי והדרכה צמודה למורים לפני קבלת קביעות כחלק ממהלכים שמתבצעים לשיפור כוח ההוראה.

גדעון סער: אני מבין שבצד הפיזי תדון הוועדה בישיבה נפרדת, אבל אני רק יכול לומר את הדברים הבאים: ראשית, בקיץ הזה מתבצעת עבודת שיפוצים בבתי ספר בהיקף שהוא פי כמה וכמה מכל שנה שקדמה לה בשנים האחרונות.

גדעון סער: יגאל אולי יודע פי כמה- -

יגאל צרפתי: כמעט פי ארבעה.

גדעון סער: בערך פי ארבעה ממה שהושקע בשיפוץ בתי הספר בשנים שקדמו.

גדעון סער: מתבצע מהלך רחב להסרת לוחות וגגות אסבסט.

גדעון סער: אני מניח שזה יעלה יותר בישיבה הבאה.

גדעון סער: לפני שאנשי המקצוע ירחיבו אני יכול להגיד שמספר החזיתות שלנו הוא גדול.

גדעון סער: אני מודע לזה שיש בשטח תחושה של עומס, אבל אין מה שהיה בעבר – סופרמרקט של יעדים ומטרות לא ברור.

גדעון סער: אלא מה רוצים לבצע?

גדעון סער: מה המשאבים בשביל זה?

גדעון סער: מה התוכנית האופרטיבית בכל אחד מהיעדים שהצגנו זה דבר ברור ושקוף לגמרי, ובכל אחד מהם אנחנו יכולים להיכנס לרזולוציה של ניתוח ברמה מאוד פרטנית, אנחנו נוכל לעשות את זה מעת לעת בישיבות נפרדות.

גדעון סער: המערכת עברה להתרכזות במספר נושאים מרכזיים וקידומם, ואני משוכנע שאם אנחנו נלך בדרך הזאת בהתמדה אני משוכנע שנראה תוצאות.

גדעון סער: לא כל התוצאות, רואים אותן באופן מידי בחינוך.

גדעון סער: חינוך הוא בכלל דבר שדורש סבלנות והתמדה- -

זבולון אורלב: אני שומע שאתה רוצה עוד קדנציה, לפי זה.

גדעון סער: אני יכול לחזור על מה שאמרתי בוועדה הזאת, לפחות פעם אחת, ויכול להיות שכבר פעמיים, שאם יתנו לי לעבוד אני מתכוון לראות את עצמי מועמד לתפקיד שר החינוך גם בקדנציה הבאה.

גדעון סער: תודה רבה.

זבולון אורלב: תודה רבה לשר.

זבולון אורלב: בהחלט דברים מרשימים שמציבים אתגר מאוד רציני למערכת החינוך.

זבולון אורלב: בסופו של דבר השר מופקד להציב את היעדים, לקבוע את המדיניות, אבל בסופו של דבר 120 אלף מורים ו-50 אלף כיתות, נכון יגאל?

זבולון אורלב: כמה כיתות יש במערכת, 50 אלף כיתות, חוץ מגני ילדים?

יגאל צרפתי: כן.

גדעון סער: 1.5 מיליון תלמידים.

זבולון אורלב: מה שהשר מדבר בחצי שעה הדברים האלה צריכים להתקיים אחר כך, והם לא פשוטים.

זבולון אורלב: מערכת החינוך מאוד מורכבת, מאוד ארוכה, ומרגע ששר קובע מדיניות מסוימת ועד שזה מגיע לאחרון המורים ולאחרון התלמידים לוקח, במקרה הטוב, שתי קדנציות.

זבולון אורלב: לא שאני מעודד אותך לקדנציה שלישית, אני רוצה שתשאיר לי גם כן איזו קדנציה אחת.

גדעון סער: על זה אני לא יכול להתחייב.

זבולון אורלב: רק בשביל זה קראנו לך, מה פירוש?

זבולון אורלב: הבא אחריו זה המנכ"ל?

שמשון שושני: לא. מוותר.

זבולון אורלב: מי אנשי המקצוע שמציגים?

גדעון סער: אני מציע שיציגו אנשי המקצוע.

גדעון סער: אולי יתחיל עופר רימון בשתי נקודות: החינוך המקצועי והטכנולוגי ואחר כך תוכנית התקשוב.

גדעון סער: אחר כך ידברו זהבה שמש ויפה פס.

זבולון אורלב: בבקשה, עופר.

עופר רימון: כמו שביקש השר, אני אציג שתי תוכניות שעמלנו עליהן בחודשים האחרונים והכנו אותן ונתחיל להפעיל אותן מתשע"א כחלק מאישור התקציב הדו-שנתי.

עופר רימון: אמנם התקציב מאושר ב-2011, אבל אנחנו מתחילים אותו מתחילת תשע"א.

עופר רימון: התוכנית האסטרטגית לחיזוק החינוך הטכנולוגי: ראשית נדבר בקצרה על הצורך: אנחנו מקבלים טענות גם מצה"ל, גם מהמוסדות להשכלה גבוהה, גם מהתעשייה – מדברים על מחסור בבוגרים הפונים לתחומים הטכנולוגיים ולתעשייה בכל הרמות בדרג המהנדסים, בדרג ההנדסאים-טכנאים ובדרג של עובדי הייצור בפס הייצור.

עופר רימון: חוץ מהצורך של כל אלה אנחנו גם מסתכלים על הצורך של יצירת אלטרנטיבה אטרקטיבית לחינוך העיוני עבור אותם תלמידים שהיבט ההתנסות בלימודים הוא צורך אצלם מעבר לצורך של הלמידה התיאורטית יותר.

עופר רימון: המטרות שלנו הן באמת לחזק את החינוך הטכנולוגי, וכמובן, להגדיל את היקף הלומדים.

עופר רימון: אנחנו דיברנו על כך שבהשוואות בינלאומיות יש פער של למעלה מ-10% פחות בתלמידים בחינוך הטכנולוגי לעומת מדינות OECD.

זבולון אורלב: אתה עושה הבחנה בחינוך המדעי-טכנולוגי או במקצועי?

זבולון אורלב: במה הפער?

עופר רימון: בכל הפונים למסלול הטכנולוגי – גם במגמות העילית שזה המדעי-טכנולוגי: אלקטרוניקה, הנדסת תוכנה, ביו-טכנולוגיה- -

זבולון אורלב: גם פה אנחנו בפער?

עופר רימון: - - גם בדרג הביניים וגם בדרג הנמוך – בכל החינוך הטכנולוגי, וגם במה שקוראים לו בעולם dual system – שילוב של לימודים ועבודה במהלך הלימודים – גם בזה אנחנו בפער גדול מאוד ממדינות אחרות.

עופר רימון: לנו אין כמעט אלטרנטיבה כזאת.

עופר רימון: התוכנית שלנו היא להגדיל את ההיקף, להתאים את המגמות בחינוך הטכנולוגי לשינויים בעולם ולדרישות המשתנות בתחומים האלה ולהגדיל גם את מספר התלמידים שממשיכים ללימודי טכנאים-הנדסאים.

עופר רימון: התוכנית שלנו מכוונת לשלושה רבדים, כמו שכבר הצביע על זה השר: השכבה הראשונה היא התלמידים המצטיינים – אנחנו רוצים להגדיל במידה ניכרת את העתודה של המהנדסים ואנשי המדע והטכנולוגיה במדינת ישראל בזכות תוכנית שאנחנו קוראים לה "העתודה המדעית-טכנולוגית"; להגדיל במידה ניכרת את שיעור התלמידים שיסיימו גם במגמות העלית הטכנולוגית, כולל 5 יחידות פיזיקה, 5 יחידות מתמטיקה, 5 יחידות אנגלית.

עופר רימון: זאת תוכנית שש שנתית מכיתה ז' עד י"ב.

עופר רימון: אנחנו נתחיל אותה כבר בשנה הבאה ב-30 בתי ספר.

עופר רימון: במקביל כבר בכיתה ז' ובכיתה י' כדי לייצר מסלול שש שנתי תוך שלוש שנים.

אלכס מילר: יש רשימה של בתי ספר ושל ערים?

עופר רימון: כן.

אלכס מילר: אפשר להעביר את זה לוועדה?

עופר רימון: כן.

עופר רימון: נוכל להעביר את הרשימה של בתי הספר.

עופר רימון: אנחנו מתחילים מהצפון והדרום כמו כל התוכניות שלנו.

גדעון סער: אין לנו סודות.

זבולון אורלב: תואיל להעביר את זה למזכירות הוועדה, והיא תפיץ את זה.

גדעון סער: ברוב הפרויקט התוספת הכספית מופנית לפריפריה בקדנציה הזאת.

זבולון אורלב: אני תכף אדבר איתך על צפון-דרום וגם על ירושלים- - -

עופר רימון: בתוכנית הזאת גם העיר ירושלים.

זבולון אורלב: בסדר גמור.

עופר רימון: התוכנית השנייה מדברת על הצורך להגדיל את שיעור הטכנאים וההנדסאים.

עופר רימון: שמה של התוכנית היא "טו"ב" – "טכנאי ובגרות".

עופר רימון: זאת תוכנית שמביאה תלמידים עד סוף י"ב גם לתעודת בגרות וגם לתעודת טכנאי.

עופר רימון: אנחנו מגדילים אותה באופן עקבי בכל שנה, ואנחנו מתקדמים בצעדים מהירים כבר למצב שיש לנו 100 בתי ספר בתוכנית שבהן יש כיתות ט'-י' ותוך שנתיים נגיע למצב שיהיו לנו 100 כיתות כאלה.

עופר רימון: זה אומר שהמערכת תייצר כ-2,500 טכנאים בסוף כיתה י"ב עד סוף תשע"ג.

עופר רימון: התוכנית השלישית היא התוכנית של שילוב תלמידים בתעשייה – חיבור בין מפעלים לבין בתי הספר, שכחלק מהלימודים הטכנולוגיים התלמידים עושים את החלק ההתנסותי בשילוב עם התעשייה יום בשבוע.

עופר רימון: אלה שלוש התוכניות המרכזיות, ואליהן מתלוות תוכניות אורך שתומכות בכל התוכניות האלה.

עופר רימון: אני אגיד אותן בקצרה: אנחנו מדברים על הקמה של מרכזי טכנולוגיה אזוריים בצפון ובדרום בשיתוף איגוד התעשיינים שיתמוך בעיקר בשתי התוכניות האחרונות שציינתי; אנחנו מדברים על העצמה וחיזוק מתשע"א של כל נושא הרובוטיקה.

עופר רימון: אנחנו רואים ברובוטיקה שער מקסים לעולם הטכנולוגיה כי זה בעצם שילוב של שלושה תחומים: אלקטרוניקה, מחשבים ומכניקה.

עופר רימון: אנחנו רואים בזה פתח, ואנחנו חושבים שלמדינת ישראל יש פוטנציאל גדול, וזה גם תחום שאנחנו מאמינים שתוך כמה שנים, ברגע שייכנס לצריכה ביתית, הוא יכבוש ויפרוץ פריצה גדולה, ואנחנו רוצים להכין את התשתית של מדינת ישראל בתחום הזה.

עינת וילף: התוכנית האחרונה גם כוללת בגרות?

עופר רימון: כל הנתיב הטכנולוגי מאז הרפורמה בשנת 2000 מיועד להגיע לתעודת בגרות.

עופר רימון: זאת אומרת הוא נותן לתלמיד את האפשרות להגיע לתעודת בגרות.

עופר רימון: לעומת הנתיב העיוני בחינוך הטכנולוגי יש גם מצב בין ה"שחור" ו"לבן" – כן תעודת בגרות / לא תעודת בגרות – שאם תלמיד הגיע ל-14 יחידות, 7 טכנולוגיות ו-7 עיוניות, יש לו האופק להמשיך לטכנאים-הנדסאים, מה שהנתיב העיוני לא מאפשר לו.

עופר רימון: אז בתוכנית האחרונה שציינו אנחנו רוצים שכל התלמידים יגיעו לתעודת בגרות, אבל המינימום לפחות הוא שהם יגיעו ל-14 יחידות לימוד במקצועות שהם נדרשים בתעשייה.

עופר רימון: אנחנו בעיקר מדברים על "מערכות ייצור ממוחשבות", "סיב"ם-תיב"ם", הנושא של החשמל, האלקטרוניקה – המקומות שהנדסאים וטכנאים מבוקשים שם גם בצה"ל וגם בתעשייה.

עופר רימון: זה כדי לייצר להם אופק תעסוקתי.

עופר רימון: תוכנית האורך שצריכה לתמוך בכל הדברים היא מנגנוני תיאום.

עופר רימון: אנחנו כבר בנינו מנגנון תיאום עם צה"ל לשש מגמות.

עופר רימון: מהנדסים מצה"ל קיבלו כתבי מינוי וגם המפמ"רים שלנו, האנשים האמונים על המגמות, והם עובדים בצוותים כדי לנתח באופן סיסתמטי את תוכניות הלימודים, כרגע בשש מגמות שמעניינות את צה"ל, אבל כל התלמידים ירוויחו מזה, כי יש בעיה בחינוך הטכנולוגי לשמור על הרלוונטיות שלו ושכל הזמן ישתנה בהתמדה, לפי השינויים במשק.

עופר רימון: הצוותים האלה הם לא אד-הוק, אלא הם צוותים קבועים שמונו על-ידי מנכ"ל משרד החינוך וראש אכ"א.

עופר רימון: זה עוד מנגנון שבנינו אותו, ואנחנו נרחיב אותו לעוד שש מגמות בהמשך, שלנו הן חשובות, אבל פחות מעניינות את צה"ל.

עופר רימון: את זה נעשה בשיתוף איגוד התעשיינים, כמו תחום הביו-טכנולוגיה ותחומים אחרים.

עופר רימון: התוכנית האחרונה שאציג אותה כאן היא תוכנית שאנחנו מקדמים יחד עם חיים שני, מנכ"ל משרד האוצר – הסבת פורשי הייטק לחינוך הטכנולוגי.

עופר רימון: זאת התוכנית היחידה שעדיין לא סגורה ולא סופית לא מבחינת התוכנית ולא מבחינת התקציב, ואנחנו נסכם את זה בשבועות הקרובים.

עופר רימון: זה החלק של החינוך המדעי טכנולוגי.

עופר רימון: לגבי התוכנית להתאמת מערכת החינוך למאה ה-21- -

זבולון אורלב: השר דיבר רק על הצפון והדרום, גם פה זה כולל העיר ירושלים?

עופר רימון: תכף אני אדבר על העיר ירושלים.

עופר רימון: המנכ"ל ביקש ממני להדגיש את הסיבה לתוכנית הזאת לפני שאנחנו מדברים על ההיקפים ועל הברזלים.

עופר רימון: בכל ישיבה אנחנו מדגישים את הצד הפדגוגי ואת השינוי שאנחנו רוצים לראות שזה יביא בתחום הפדגוגיה, ומשום מה תמיד מזכירים לנו שוב שכאילו אנחנו מתרכזים בנושא של התשתיות.

עופר רימון: לא שזה לא חשוב, אבל אני רוצה שוב להדגיש מהם הנושאים המרכזיים שהתוכנית צריכה לקדם.

גדעון סער: עופר, צריך לקצר כאן, זה כבר הצגנו בעבר.

גדעון סער: תציג בפועל מה התבצע בשטח.

עופר רימון: מה שהתבצע בפועל בשטח זה מה שאתה אמרת: 200 בתי ספר יסודיים במחוז צפון ובמחוז דרום ייכנסו בתשע"א לתוכנית, על-פי הסטנדרטים שאנחנו הצבנו – גם סטנדרטים טכניים וגם סטנדרטים פדגוגיים.

עופר רימון: בתשע"ב יצטרפו לאלה עוד 670 בתי ספר בצפון ובדרום שישלימו את כל בתי הספר בצפון ובדרום- -

זבולון אורלב: יסודיים?

עופר רימון: יסודיים.

גדעון סער: רק יסודיים בשלב הראשון.

עופר רימון: בתשע"א ובתשע"ב בתי ספר יסודיים בצפון ובדרום – כיתות א' עד ו'.

עופר רימון: בנוסף לכך 40 בתי ספר מדגימים מכל הארץ.

עופר רימון: אנחנו גם ננסה לקדם רשויות יותר חזקות או רשויות שכבר התחלנו להשקיע בהן, כמו ירושלים שכבר נתנו מחשב נייד לכל מורה, זאת אומרת שיש לנו שם כבר התשתית, ומה שנשאר זה החלק של ההטמעה שחסר שם.

עופר רימון: בעיר כמו ירושלים, מכיוון שכבר התחיל מהלך, צריך לבדוק אם יש אפשרות להשלים את החלק של ההטמעה.

עופר רימון: יש לנו עוד מקומות כאלה שבהם המערכת כבר הלכה קדימה, שזה לא צפון-דרום, ואנחנו נצטרך לבדוק אם נוכל להוסיף את תקציב ההטמעה- -

גדעון סער: אני לא יודע אם אתה יודע שתל-אביב הולכת לתוכנית תקשוב.

עופר רימון: הרעיון היה שכל עיר שתיתן את שני המרכיבים של הצטיידות והפעלה, נבחן את האפשרות להשלים להם את תקציב ההטמעה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: נעבור לזהבה שמש, מנהלת אגף חינוך יסודי.

זהבה שמש: אני אתמקד ביעד אחד – שיפור שפת אם בעברית ובערבית ב-1,600 בתי ספר יסודיים בארץ.

זהבה שמש: השנה עבדנו עם כל כיתות ג' בנושא, ובשנה הבאה מרחיבים את זה גם ל-ד'.

זהבה שמש: יהיו שעות נוספות לשעות הליבה.

זהבה שמש: אם ב-ג' נתנו 6, נתנו השנה 8, ובשנה הקרובה יהיו 10 שעות; ב-ד' היו עד עכשיו 8, מוסיפים שעתיים, והילדים יוכלו ללמוד ולתרגל את הנושא ב-10 שעות שבועיות.

זהבה שמש: נוסף לזה כלל המורים שמלמדים שפה ב-ג' וב-ד' יוכשרו להתפתחות מקצועית מסודרת.

זהבה שמש: הם נרשמו כבר, המערכת כבר מסודרת לקלוט אותם, הם ילמדו את התוכנית ויעבדו על-פיה.

זהבה שמש: יעדים ברורים ומדידים לכל אחד מהנושאים שאפרט עוד רגע.

זהבה שמש: כל הכיתות יוכלו להעשיר את נושא הקריאה לשם הנאה.

זהבה שמש: רכשנו ספרי קריאה עם ועדה מיוחדת שהקמנו לצורך העניין, ספרים בעברית ובערבית נשלחו לבתי הספר לאותן כיתות לספרייה הכיתתית כדי שילדים יוכלו לפתוח בוקר, לסגור בוקר, לעשות את זה בהפסקה, לקרוא כמה שיותר ובכיף; עבדנו על עניין של כתיבה ארוכת טווח, ביססנו את מוקד הכתיבה, הילדים תרגלו נושא של כתיבה, קריאה, האזנה ודיבור – בכל ארבע אופנויות השפה אנחנו מטפלים בדרכים שונות.

זהבה שמש: לכל אחד מהם הגדרנו יעד מדיד מאוד.

זהבה שמש: זאת אומרת שאם הגדרנו שאנחנו רוצים שילדים יקראו יותר, הגדרנו גם מה אורך הטקסט.

זהבה שמש: בכיתות ד' הם היו צריכות לקרוא טקסט בהיקף של 300 מילים וכדומה.

זהבה שמש: יצרנו משימות הערכה שלוש פעמים בשנה, שנשלחות לכלל המערכת כדי שנוכל לראות את ההתקדמות.

זהבה שמש: המורים מעריכים את התלמידים, בונים את תוכניות העבודה שלהם בהתאם להתקדמות הילדים, רואים את השיפור שצריך לצורך העניין וממשיכים הלאה.

זבולון אורלב: את יוצאת מנקודת הנחה במשימה הזאת שהבעיה הייתה שלא היו מספיק שעות.

זבולון אורלב: לכן את אומרת, אם אני אוסיף שעות אני אוסיף דעת.

זבולון אורלב: מה עם המורים?

זבולון אורלב: אולי הבעיה היא עם המורים?

זבולון אורלב: והמורה ש"קלקלה" את התלמידים בשש שעות עכשיו "תקלקל" אותם בשמונה שעות?

זבולון אורלב: סליחה על ההתבטאות הזאת.

זבולון אורלב: יש חברים שמבינים את מה שאני אומר, נכון?

זהבה שמש: בחלק של ההתנסות: קריאה, תרגול, כתיבה, זה תרגול ועוד תרגול ועוד תרגול עם מורות טובות.

זהבה שמש: כדי לעזור למורות הגדרנו תוכנית מאוד ברורה, והמורות הגיעו להשתלמויות, הוכשרו בצורה מסודרת.

זהבה שמש: כלל המורים בכיתות ג' שלימדו שפה השתלמו לראשונה במערכת.

שמשון שושני: גם בהדרכה, תזכירי.

זהבה שמש: הצמדנו לכל ארבעה בתי ספר מדריך ליום הדרכה.

זהבה שמש: המדריך עובר הכשרה בעצמו עם תוכנית מאוד מובנית ומוגדרת שמגיעה בצורה מסודרת מתוכנית היעדים ומתורגמת.

זהבה שמש: הוא משתלם בעצמו ומגיע לבתי הספר.

זהבה שמש: יוצא שאחת לחודש הוא מגיע ליום שלם מ-א' עד ו', הוא מתמקד בשכבות ג'-ד'.

זהבה שמש: כמובן, יש השלכות ל-א'-ב' וממשיכים לתרגל ב-א'-ב' – מבדק הקריאה ממשיך להיות כמו שעשינו עד היום.

זהבה שמש: אבל בהחלט מורים מעידים על כך שחל שיפור מקצועי גם אצלם בנושא של שפה והוראת השפה.

זבולון אורלב: יש עוד יעד?

זהבה שמש: יש הרבה יעדים.

זבולון אורלב: עוד יעד אחד.

זהבה שמש: אני אתייחס ליעד הערכי-חברתי בכיתות היסוד: הגדרנו שאנחנו רוצים לשפר את ההיבט ההתנהגותי שנגזר מתוך אותם ערכים חברתיים שהגדרנו לעצמנו.

זהבה שמש: יש שעה מוגדרת במערכת, שעת חינוך.

זהבה שמש: בשעה הזאת הילדים לומדים ומתרגלים התנהגויות שנגזרות מערכים.

זהבה שמש: זה עבד עד היום בחינוך הממלכתי, ועכשיו השיח החדש, הפורה, הטוב והיעיל- -

זבולון אורלב: החינוך הממלכתי כולל חינוך ערבי?

זהבה שמש: החינוך הממלכתי-דתי נכנס ליעד- -

זבולון אורלב: שאלתי האם החינוך הממלכתי כולל חינוך ערבי?

זהבה שמש: כן, חינוך ערבי, דרוזי ובדואי.

זהבה שמש: היום אנחנו צועדים יחדיו גם עם החינוך הדתי- -

זבולון אורלב: סוף-סוף גם בחינוך הדתי ידעו איך להתנהג.

זהבה שמש: אני אומרת את זה בשמחה.

זהבה שמש: הגדרה שנייה היא עידוד המעורבות החברתית של התלמידים.

זהבה שמש: הגדרנו יעד מאוד מדיד גם פה.

זהבה שמש: אנחנו רוצים לראות ילדים מתרגלים את המעורבות החברתית שלהם במסגרות קטנות – ביסודי באמצעות ועדה, מועצה וכדומה; יציאה החוצה לקהילה, תרומה לקהילה, חזרה פנימה לבית הספר – גם יעד מדיד.

זהבה שמש: דבר נוסף הוא שאנחנו רוצים לראות את שיתוף ההורים לא רק בהיבטים הלימודיים, אלא גם בהיבטים החברתיים.

זהבה שמש: מחנכת תצטרך להציג את תוכנית העבודה הכוללת שלה לפני ההורים, ודרך העבודה איתם תהיה גם בהיבטים החברתיים כדי שלא נפסיק במעגל הראשוני בבית הספר, אלא נוכל להמשיך להשפיע גם על מה שקורה בבית.

זבולון אורלב: תודה רבה.

רונית תירוש: מאחר שהיא הזכירה את הנושא של חינוך – האם יש לה התייחסות לניסוי של החינוך האישי שקיים בבת-ים?

שמשון שושני: זה בחטיבות הביניים.

רונית תירוש: אה, זה לא ביסודי?

שמשון שושני: לא, בחטיבת הביניים.

זבולון אורלב: תודה רבה, זהבה, שיהיה לך בהצלחה.

שמשון שושני: כן, היא נבחרה לתפקיד.

זבולון אורלב: לכן אני מאחל לה בהצלחה.

זבולון אורלב: היא עברה את המבחן הראשון של ועדת החינוך.

זבולון אורלב: יפה פס, מנהלת האגף לחינוך על יסודי, בבקשה.

יפה פס: אצלנו המשקל הוא הרבה יותר כבד כי החינוך העל-יסודי מורכב גם מחטיבות הביניים וגם מהחטיבות העליונות.

יפה פס: אני אתחיל בחטיבות הביניים כיוון ששם היה מיקוד מאוד משמעותי באותם תחומי דעת ששר החינוך פירט: שפת אם עברית וערבית, מדע וטכנולוגיה ומתמטיקה.

יפה פס: מה שמאפיין את כל אחת מהתוכניות הוא שבכל אחד מתחומי הדעת האלה יש לנו תוכנית לימודים חדשה שצריך היה גם להכשיר את המורים אליה- -

זבולון אורלב: עכשיו אני יודע למה נכשלים בתנ"ך ובאזרחות.

יפה פס: נגיע גם לזה.

זבולון אורלב: תשומת לב, יושב ראש המזכירות הפדגוגית.

יפה פס: יש לנו תוכנית לימודים חדשה.

יפה פס: הושקע הרבה מאוד תקציב בהכשרה של המורים וההתפתחות המקצועית שלהם בעקבות זאת והדרכה מאוד מסיבית שאני אפרט אותה קצת יותר כשאני אתאר מה קורה בכל אחת מהתוכניות.

יפה פס: הדבר הנוסף הוא שבכל אחד מתחומי הדעת העבודה היא בקבוצות קטנות יותר ממה שהורגלנו עד היום – כלומר לא בכיתות מלאות, אלא בקבוצות יותר קטנות.

יפה פס: למשל, כל שתי כיתות מתחלקות לשלוש קבוצות, ואז יש לנו מספר יותר קטן של תלמידים.

יפה פס: לגבי מתמטיקה: במתמטיקה מעבר לכך שנכנסה תוכנית לימודים חדשה שהתחילה בכיתה ז', ובשנת הלימודים תשע"א עוברת גם לכיתה ח', ומעבר לכך נתנו את הדעת לעבודה עם תלמידי הקצוות.

יפה פס: כלומר גם אם תלמידים מתקשים וגם עם תלמידים מצטיינים בתוכנית שנקראת "מיצוי המצוינות במתמטיקה".

יפה פס: יש לנו מספר תוכניות לתלמידים מצטיינים, לתלמידי מיצוי יש לנו כרגע תוכנית אחת שפועלת באופן מסיבי ותוכנית דומה לה שאנחנו כרגע בודקים אותה.

יפה פס: שפה: גם בשפת אם עברית וגם בשפת אם ערבית הכנסנו את תוכנית "שלהב"ת" – שילוב ההבעה וההבנה.

יפה פס: הדגש הושם במיוחד על הבעה בכתב ועל הבעה בעל-פה; זאת לא השנה הראשונה, אבל השנה הכנסנו אותה לכל כיתות ח', תוכנית רטוריקה, תרבות הדיבור והבעה בעל-פה, ומושם שם דגש על עריכת דיון, על הצגת דברים, על עמידה בפני קהל, דיון נכון בכלל ופרטים נוספים.

יפה פס: בשנת "השפה העברית" יינתן לזה דגש נוסף.

זבולון אורלב: יושב ראש המזכירות הפדגוגית התבקש לדבר על שנת "השפה העברית".

יפה פס: במדע וטכנולוגיה: עופר רימון תיאר כאן, אבל הוא התמקד בעיקר על החטיבה העליונה; בחטיבת הביניים יש לנו מה שנקרא "מדע וטכנולוגיה" ויש גם מסמך אב שעופר עם המפמ"רית הכינו אותה יחד עם המדריכים.

יפה פס: העבודה היא עבודה מסיבית במשך כל השנה.

יפה פס: מן הראוי לציין שבכל אחד מתחומי הדעת היתוספו הרבה מאוד שעות לכל כיתה – בממוצע כשש שעות שבועיות לכל כיתה.

זבולון אורלב: בחטיבת הביניים?

יפה פס: כן.

זבולון אורלב: כלומר בכל אחת מהכיתות, ז', ח' ו-ט', נוספות שש שעות שבועיות?

יפה פס: נכון.

יפה פס: היתוספה שעה במתמטיקה, שעה בלשון.

יפה פס: זה יותר – אנחנו הוספנו 3 שעות, אבל הכיתה מתפצלת לקבוצות קטנות, כך שכל תלמיד לומד עוד שעה.

זבולון אורלב: והכיתה מקבלת 3 שעות.

יפה פס: לא, כל תלמיד – 4 שעות.

יפה פס: 3 שעות מופיע בליבה- -

זבולון אורלב: אני מדבר כרגע על הכיתה, לא על התלמיד.

יפה פס: תוספת של 3 שעות.

יפה פס: לכל כיתה במדעים הוספנו שעתיים, וכל תלמיד לומד בכיתה ז' – 4 שעות, בכיתה ח' – 5 שעות.

יפה פס: אנחנו הוספנו שעתיים וחצי לכל כיתה.

זבולון אורלב: כלומר זה לא בא על חשבון צמצום לימוד במקצועות אחרים.

יפה פס: לא, זה תוספת של שעות למערכת.

יפה פס: זה תוספת של עשרות אלפי שעות.

יפה פס: משה שגיא יושב פה, הוא יכול לפרט בדיוק כמה.

שמשון שושני: 60 אלף שעות.

זבולון אורלב: 60 אלף שעות חזרו למערכת?

זהבה שמש: תוספת, הרחבה.

זבולון אורלב: זה הרבה.

זבולון אורלב: אתה מדבר על 60 אלף שעות לכלל המערכת, לא לחטיבות הביניים.

שמשון שושני: אני מדבר על יסודי, ג'-ד' ועל חטיבות הביניים.

זהבה שמש: סליחה, לא אמרתי, שבכיתות ג' ו-ד' שאינן ב"אופק חדש" מקבלות 3 שעות לעבודה פרטנית.

זהבה שמש: יפה פס:     	לחברת הכנסת רונית תירוש אני אענה לגבי החינוך האישי: נכנסו עד השנה 107 חטיבות ביניים ל"אופק חדש", ואני מקווה שהשנה ייכנסו עוד כ-70 חטיבות נוספות.

זהבה שמש: בכל אופן, בכל אחת מחטיבות הביניים ב"אופק חדש" אנחנו הכנסנו את החינוך האישי.

זהבה שמש: צריך פשוט לראות את ההצלחה; צריך לשמוע את התלמידים, צריך לשמוע את המורים – צריך לראות מה קרה באקלים הבית ספרי כתוצאה מדיאלוג אחר לגמרי.

זבולון אורלב: יש שאלה לחבר הכנסת מילר.

אלכס מילר: תודה, אדוני היושב ראש.

אלכס מילר: רציתי לשאול איך גם באגף היסודי וגם בחטיבות הביניים אתם מתמודדים עם חיזוק שפת האם של העולים.

אלכס מילר: שנית, האם נושא של שילוב עולים במקצועות שדיברתם עליהם, כמו מתמטיקה ושאר המקצועות – כי העניין של שילוב עולים הוא אחד הדברים הקשים.

אלכס מילר: אנחנו יודעים שהם יודעים לפתור תרגילים, אבל מבחינת ההבנה – שמים וארץ.

אלכס מילר: אז אם תוכלו להתייחס גם לזה, חשוב לשמוע.

זהבה שמש: בבתי הספר היסודיים, נוסף לתוכנית הכוללת שנעשית לכיתה, ישנן תוכניות נוספות לילדי עולים, מגוון רחב של תוכניות שאפשר לפרט אותן בהזדמנות אחרת, שעובדים איתן בנוסף לשיעורים הרגילים שבהם הם לומדים בכיתה.

זהבה שמש: הם מקבלים שעות נוספות.

אלכס מילר: עולים או ילדי עולים?

אלכס מילר: יש הבדל.

זהבה שמש: עולים וילדי עולים.

זהבה שמש: לעולים החדשים יש מספר שעות גדול יותר, לאחרים פחות, אבל כולם מקבלים.

זבולון אורלב: תודה רבה.

יפה פס: לגבי החטיבות העליונות – הושם דגש על שני יעדים עיקריים: העלאת אחוז הזכאות מצד אחד וסיוע לתלמידים מתקשים- -

זבולון אורלב: הגדרתם איזה העלאת שיעור הזכאות?

גדעון סער: זה לא הוגדר.

גדעון סער: ההגדרה בתוכנית היעדים הייתה שיפור קבוע והדרגתי.

יפה פס: ועקבי.

יפה פס: כמו כן איכות תעודה.

יפה פס: כלומר שמנו את הדגש גם לגבי מספר התלמידים שלומדים 5-4 יחידות לימוד במקצועות שונים, כשהדגש היה במקצועות המדעיים, אבל גם במקצועות אחרים.

יפה פס: שמענו את מנכ"לית מט"ח, ואני חייבת להזכיר את תוכנית "נחשון" שהיא תוכנית מקוונת שתלמידים לומדים פיזיקה כשהם נמצאים בבית הספר, אבל כל הלימוד הוא לימוד מרחוק, וההצלחה היא כזאת שלא שיערנו אותה.

זבולון אורלב: שאלה לחבר הכנסת אלקין.

זבולון אורלב: אני מבקש מחברי הכנסת שאלות קצרות.

זאב אלקין: הזכרת את ההשקעה בשיפור הוראת המתמטיקה, והשאלה היא האם יש גם השקעה לגבי התאמה מקצועית של המורים.

זאב אלקין: פורסם לפני שנתיים שרק 20% מהמורים למתמטיקה ביסודי ופחות מ-50% בחטיבות הביניים הם בעלי השכלה מתמטית מעבר לבגרות.

זאב אלקין: השאלה היא האם הנתונים האלה משתפרים ובאיזו דרך.

יפה פס: ודאי.

יפה פס: הזכרתי קודם, אבל אני אדגיש עכשיו קצת יותר: כל המורים מחויבים בהשתלמות.

יפה פס: הם מחויבים כי גם מדובר על תוכנית לימודים חדשה שהיא לא רק הידע המתמטי, אלא יש בו חלק מאוד גדול של מיומנויות ההוראה.

יפה פס: אחד הדברים הקשים זה איך ללמד את התחום הזה את התלמידים השונים.

יפה פס: הם מחויבים בהשתלמות, אפשר לומר ש-98% השתתפו בהשתלמויות, ויחד עם זאת במתמטיקה במיוחד, ההדרכה היא בהרבה יותר מסיבית מאשר במקצועות אחרים.

יפה פס: אם במקצועות האחרים יש לנו יום הדרכה אחד לארבעה בתי ספר, במתמטיקה יש לנו שני ימי הדרכה לחמישה בתי ספר.

יפה פס: כלומר יום הדרכה אחד לשניים וחצי בתי ספר.

יפה פס: המדריך מגיע כמעט כל שבוע לבית הספר ויושב עם הצוות- -

זאב אלקין: אבל זה לא פותר את הבעיה של הידע של המורה.

זבולון אורלב: זאב, היא לא הכתובת.

יפה פס: אמרתי: לגבי הידע זאת ההכשרה המסיבית שהם כולם מחויבים לה.

שמשון שושני: דברי על ההתמקצעות.

זבולון אורלב: הכתובת היא מנהל להכשרת מורים והשתלמותם.

זבולון אורלב: בראש המנהל עומדת גילה נגר שגם נמצאת פה.

זבולון אורלב: אם תוכלי לדבר גם על הסוגיה של ליווי מורים לפני הקביעות.

גילה נגר: שלב הכניסה למקצוע ההוראה הוא שלב מאוד קריטי, על-פי המחקרים.

גילה נגר: הוא בעצם התפר שבין שלב ההכשרה לבין הפיתוח המקצועי המתמשך של עובדי הוראה.

גילה נגר: הוא מאופיין בכמה דברים, בין היתר בנשירת מורים, ולפעמים מורים טובים מאוד, ובכניסת מורים שהם לא כל כך ראויים ובקיבעון שלהם.

גילה נגר: לתוכנית יש שתי מטרות: האחת היא לפתח תהליכי הערכה שיעשו את הסינון במערכת החינוך, ולא יאפשרו כניסה של מורים שאינם ראויים לתוך המערכת.

גילה נגר: הפן השני הוא ליווי אישי ומקצועי של מורים כדי לפתח את הזהות המקצועית שלהם, את תפיסת התפקיד שלהם ולמנוע נשירה של מורים טובים מהמערכת.

גילה נגר: התוכנית נמשכת שלוש שנים; היא התחילה השנה.

גילה נגר: אנחנו משקיעים בה הרבה מאוד תקציבים והרבה מאוד חשיבה.

גילה נגר: היא מלווה את המורים בחונכות אישית ומקצועית ובסדנאות במוסדות ההכשרה שמהם הם באו – אוניברסיטאות או מכללות.

גילה נגר: אנחנו פותחים בכל שנה 250 סדנאות להכשרת מלווים למתמחים, ו-100 סדנאות לליווי מורים של שנה א'-ב'.

זבולון אורלב: באיזה היקף זה?

זבולון אורלב: אני לא מבין מה זה, זה דבר חדש.

זבולון אורלב: כמה שעות יש לו, על כמה מורים?

גילה נגר: כל מורה עובר סדנה של 40 שעות במוסד ההכשרה שממנו הוא בא.

גילה נגר: הם יכולים לבחור, אבל בדרך כלל הם חוזרים למוסדות ההכשרה שלהם כי הם מרגישים יותר בטוחים, ו-20 שעות של ליווי פרטני אישי ממורה שעבר הכשרה ועבר תהליך של הכנה ל-mentoring.

זבולון אורלב: עכשיו הוא מורה מלווה – כל משרתו זה מורה מלווה?

גילה נגר: לא. יום בשבוע, מספר שעות בשבוע הוא מלווה את המורה.

זבולון אורלב: אחד על אחד?

גילה נגר: כן.

זבולון אורלב: כל שנה נכנסים למערכת 5,000-4,000 מורים.

גילה נגר: נכון.

זבולון אורלב: פעם הייתי מנהל אגף כוח אדם בהוראה, אז אני יודע.

גילה נגר: נכנסים 5,000 מתמחים כל שנה, ויש לנו 5,000 מורים חונכים.

גילה נגר: כל שנה אנחנו מכשירים הרבה מאוד מורים.

גילה נגר: היעד שלנו הוא להגיע ל-5-4 חונכים בכל מוסד חינוכי כי אנחנו מאמינים מאוד בגישה הזאת וחושבים שהיא נכונה.

גילה נגר: אנחנו גם הוצאנו חוזר מנכ"ל עם הנחיות מאוד ברורות לקליטת מורים חדשים ולליוויים.

זבולון אורלב: השנה מתחיל הפרויקט הזה של המורים המלווים?

גילה נגר: הוא התחיל שנה אחת למורים שנה א', ובשנה הבאה אנחנו ממשיכים עם שנה ב'.

גילה נגר: כך שמורה חדש מלווה שלוש שנים בתחילת הקריירה שלו.

זבולון אורלב: ראמ"ה מלווה את זה?

גילה נגר: כן.

גילה נגר: כל הערכת המורה החדש תעבור התאמה לפיילוט החדש של הערכת מורים.

זבולון אורלב: אז עכשיו מורה מקבל קביעות רק אחרי שלוש שנים, לא אחרי שנתיים?

גילה נגר: כן, סטז' ושנתיים.

זבולון אורלב: הסתדרות המורים נוחה.

זבולון אורלב: איתי היא הייתה קשוחה.

שלמה ישי: צריך 15 אלף מורים מלווים – שלוש שנים, בכל שנה 5,000.

שלמה ישי: למעשה, צריך 15 אלף מורים כאלה.

גילה נגר: הם יכולים להיות אותם מורים.

גילה נגר: הם יכולים ללוות את שנה א'.

שלמה ישי: אז יש לו יומיים בשבוע או יום אחד?

גילה נגר: הליווי יכול להיות גם אחר הצהריים, הוא לא חייב ללוות אותו בשעות הבוקר.

גילה נגר: המטרה היא לעשות mentoring אישי, העצמה אישית של מורים.

זבולון אורלב: מעניין מאוד.

זבולון אורלב: יסיים את החלק של משרד החינוך יושב ראש המזכירות הפדגוגית, ד"ר צבי צמרת – שנת "השפה העברית".

זבולון אורלב: זה הנושא המרכז של שנת הלימודיםה קרובה.

צבי צמרת: אני רוצה לפתוח בתוספת קטנה לדיווחים הקודמים.

צבי צמרת: מקצוע חדש שיזם השר נכנס בנושא תרבות ישראל.

צבי צמרת: הוא ייכנס בכיתה ו', ז', ח' בשנה הקרובה.

צבי צמרת: נכנסנו בניסוי שכרוך, כמובן, בתוכניות לימודים, בוועדות מקצוע וכולי בשלושה מקצועות חדשים: סינית, איטלקית וחינוך פיננסי –  שלושה מקצועות שיש להם צורך בחברה ונתמכו גם על-ידי ראש הממשלה וגם על-ידי השר.

צבי צמרת: לגבי שנת "השפה העברית": חשבנו שהנושא של השפה דורש עידוד מכיוונים שונים: גם ביטוי בכתב, גם ביטוי בעל-פה, גם בצורה של עידוד נאומים, גם בצורה של עידוד דו-שיח, גם בצורה של הקשבה זה לזה, ובנינו שורה של תוכניות שיש בהן גם עידוד קריאה, גם אוצר מילים, גם בניית טיעונים, גם נאומים שונים, גם הגייה נכונה של טקסטים.

צבי צמרת: למשל, קריאת טקסטים בתנ"ך ואי יכולת קריאה של חלק מן התלמידים מטריד אותנו מאוד, ולכן בנינו תוכניות עם המפמ"רים השונים.

צבי צמרת: למשל, תוכנית בתנ"ך שיש בה דגש על אוצר מילים ועל ביטויים בשימוש היום-יום שמקורם בתנ"ך, קריאה מוטעמת ונכונה של פסוקים, שכבר הזכרתי, הדגשה של בניינים ייחודיים לטקסט המקראי; בגיאוגרפיה – תוכנית שנקראת "שם מקום" ששמה דגש על שמות של מקומות שונים בארץ, המקורות ההיסטוריים והמקורות הלשוניים שלהם; במוזיקה חשוב מאוד, בעינינו, נושא של זמר עברי והנחלת הזמר העברי; באמנות נבדקות יצירות אמנות שבמרכז שלהן השפה העברית; וכמובן, בספרות עברית ובתחומים אחרים.

צבי צמרת: אני מאוד מקווה שבמקביל לשגרה של הוראת שפה ושל טיפוח השפה, כולל דברים ששמענו מיפה ומזהבה, נעשה גם אירועים שונים ייחודיים: תחרויות, חידונים, ערבים מיוחדים שקשורים לסופרים וליוצרים ועוד ועוד.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: אנחנו נפתח עכשיו את הדיון.

זבולון אורלב: כהרגלנו ידבר חבר כנסת ואחריו מישהו מהאורחים ושוב חבר כנסת וכן הלאה.

זבולון אורלב: נרשמו שלושה חברי כנסת.

זבולון אורלב: ראשונה נרשמה חברת הכנסת ד"ר עינת וילף.

עינת וילף: תודה רבה ותודה על הצגת התוכניות.

עינת וילף: אני אשמח לשמוע עדכון בשני דברים: האחד בנושא חזור המנכ"ל החשוב שיצא בספטמבר האחרון לגבי כל הנושא של התנהגות, הטיפול באלימות, השבת הסמכויות למורים.

עינת וילף: בהרבה מקומות למרות שינוי הרוח והשבת הסמכויות למורים הדברים לא מחלחלים לשטח.

עינת וילף: עדיין מורים לא יודעים לצורך העניין שכשמתחילה שנת הלימודים הם צריכים להיכנס לכיתה כשיש מסר ברור שבשיעור יתקיימו לימודים, ומי שאינו מאפשר את השיעור לא יהיה בכיתה, שיש להם הגיבוי לנקוט את הצעדים האלה.

עינת וילף: אז אני רוצה לדעת מה נעשה במהלך הקיץ כדי להבטיח שהמסרים האלה ירדו עד לאחרון המורים, ואכן אפשר יהיה להתחיל את השנה כשהכללים לתלמידים, להורים ולמורים ברורים.

עינת וילף: דבר נוסף שאני אשמח לשמוע בהמשך הוא בנושא של ליווי המורים כשהם כבר מורים, לא רק בתהליך הכניסה.

עינת וילף: שם יש מרחב מאוד גדול – בכל נושא ההשתלמויות אני שומעת דברים לא טובים, ואני אשמח לשמוע יש על כיוונים איך דואגים לכך שהמורים יקבלו ליווי שהוא רלוונטי למה שהם צריכים ללמד ולא רלוונטי למה שאולי מרכזים מסוימים רוצים להעביר.

עינת וילף: תודה.

זבולון אורלב: ראשון האורחים, רן ארז, ראש ארגון המורים העל-יסודיים ואחריו חבר הכנסת אלכס מילר.

רן ארז: תודה.

רן ארז: אדוני היושב ראש, התחלת את הישיבה היום במשפט, שבוועדת החינוך של הכנסת רוצים לדאוג לפתיחת שנת הלימודים.

רן ארז: גם אנחנו המורים.

רן ארז: אבל אני רוצה להוסיף שאנחנו גם רוצים שהיא תתנהל כסדרה במהלכה, לא רק בפתיחתה.

רן ארז: מפני שהתברכנו בשר חינוך חכם – ואני מרשה לעצמי לומר, חכם מאוד – ומפני שהתברכנו במנכ"ל משרד חינוך מנוסה והגון- -

קריאה: גם חכם.

רן ארז: וחכם.

אלכס מילר: עכשיו על כל אחד אתה צריך להגיד "חכם", אחרת מישהו ייפגע.

רן ארז: אני לאט-לאט לומד.

רן ארז: אני רוצה לקוות וכולי תפילה, שלא רק הדברים הטובים והיפים ששמענו פה יתקיימו בשנת הלימודים הקרובה, אלא גם דברים שהם פחות טובים וצריכים להיות מתוקנים עד כמה שאפשר.

רן ארז: אין לי צל צלו של ספק שכפי שהם נרתמו עד עכשיו למשימות שפורטו עד עכשיו בהצלחה רבה: תחום החינוך הטכנולוגי, תחום השפה, הוספת שעות לחטיבות הביניים ולחינוך היסודי –  יוכלו להירתם גם למשימות שעדיין לא מופיעות בסדר היום, אבל הן לא פחות חשובות.

רן ארז: אני רוצה להזכיר חלק מהן:     	החזר שעות לימוד למערכת החינוך העל יסודי נוצר בשל מאבק של חודשיים של שביתה של ארגון המורים העל-יסודיים ב-2007 ונגמר בהסכם קיבוצי שמחזירים בהדרגה את השעות שקוצצו בתקופת השרים הקודמים.

זבולון אורלב: תקופת היובש.

רן ארז: וחלק גדול מהם הוחזרו, אבל לא הוחזרו שעות לחטיבה העליונה, אלא רק ליסודי ולחטיבת הביניים.

רן ארז: לחטיבות העליונות לא הוחזרו שעות וצריך להחזיר גם שם.

רן ארז: נכון, מפני שכולנו סוגדים לעגל הזהב שנקרא "הצלחה בבחינות בגרות ואחוז הזכאות" ניתנו תקציבים לתגבורים, בדרך כלל לא בבית הספר, אלא במתנ"סים על-ידי כל מיני גופים מתערבים מחוץ לבית הספר אשר נותנים תגבורים ומעסיקים את המורים בתנאי עבדות ללא זכויות.

רן ארז: אבל אני לא יכול לומר שלא דואגים לקדם את התלמידים בהישגיות בבגרות.

רן ארז: השאלה היא האם מסתפקים בזה או גם נלחמים בתופעה של פגיעה בטוהר הבחינות.

רן ארז: גם פה יש בעיה מאוד חמורה כי מצד אחד שעות התקן בבתי הספר העל יסודיים נשארו אותן שעות תקן, והמורים – אותם מורים, והתלמידים – אותם תלמידים, ובכל זאת אנחנו משתפרים כל שנה בהישגים בבחינות הבגרות, צריך לשים לב לטוהר הבחינות.

רן ארז: יש פה מה לתקן.

רן ארז: שמעתי מהמנכ"ל ד"ר שושני שרק בשנה שעברה הוא פסל 26 אלף מחברות שנתפסו.

רן ארז: אבל כמו במלחמה נגד סמים, לא כל הסמים שתופסים זה כל מה שנמצא בשטח, אלא איזשהו קצה של קרחון.

רן ארז: צריך לבדוק גם את הסוגיה הזאת: האם אנחנו משקיעים מספיק בערכים ביחס לבגרויות.

רן ארז: אמנם בגרויות קל מאוד למדוד, ואפשר למדוד את זה כל שנה ולהגיד, הנה השתפרנו, ערכים זה השקעה לטווח ארוך; אבל צריך להיות איזשהו איזון.

רן ארז: למשל, הזכירה ד"ר וילף את נושא ה"תלמידאות" – המשמעת בבית הספר, מהן חובות התלמיד, האם התלמיד צריך להגיע כל יום לבית הספר, האם התלמיד צריך ללמוד, האם התלמיד צריך להתנהג כראוי כלפי מוריו וכלפי רכוש בית הספר או לא.

רן ארז: זה לא כל כך קורה.

רן ארז: אנחנו עשינו לא מזמן, לפני כחודש, סקר באמצעות "גיאוקרטוגרפיה" על אלימות תלמידים והורים נגד מורים ונגד רכוש בית הספר.

רן ארז: אנחנו עושים את הסקר הזה כל שנה במשך עשר שנים, וזהו סקר השוואתי.

רן ארז: התוצאות לא השתפרו.

רן ארז: במילים אחרות: זה טוב שעושים "עיר ללא אלימות", זה טוב שאנחנו מוציאים חוזרים, אבל צריך לעסוק גם באכיפה.

רן ארז: מתוך ריבוי של משימות משרד החינוך צריך להתמקד בדברים שלעניות דעתי, הם טעוני תיקון.

רן ארז: כפי שאמרתי קודם: הנושא של טוהר הבחינות, הנושא של "תלמידאות", הנושא של החזר של שעות לחטיבה העליונה ששם לא הוחזרו שעות.

רן ארז: אחד הדברים החשובים שצריך לקחת בחשבון זה גם התחייבות נוספת שלקחה על עצמה ממשלת ישראל בסוף השביתה שלנו, להקטין בהדרגה את מספר התלמידים בכיתות ל-32 תלמידים מקסימום.

גדעון סער: דיברתי על זה.

רן ארז: אנחנו יודעים שהתהליך הזה התחיל בהתאם לתקציב שניתן על-ידי משרד האוצר, שהוא בעצם "בעל המאה".

רן ארז: אבל התהליך הזה צריך להמשיך וביתר שאת, כי הדבר הזה לא פחות חשוב: להמשיך.

רן ארז: אני רוצה לציין גם דברים טובים, לא רק את הדברים הלא טובים.

רן ארז: לכן אני אומר שצריך לראות את המורים.

רן ארז: צריך לראות את המורים ולא להפוך אותם לשקופים; להתחשב בהם ולשוחח איתם ועם אלה שמייצגים אותם כל עוד הם מייצגים אותם עד אשר בית משפט יחליט אחרת.

רן ארז: בינתיים אנחנו מייצגים אותם, נבחרנו כדין, ואני מקווה שגם בקדנציה הזאת אנחנו נמצא אוזן קשבת כפי שזה היה בתחילת הקדנציה של השר ושל המנכ"ל כדי להידבר כי יש לנו לא מעט רעיונות.

רן ארז: אסור לשכוח שהדבר הכי יקר שיש במדינת ישראל – נותנים למורים לחנך וללמד.

רן ארז: אם נותנים לנו את האחריות הזאת צריכים לתת לנו גם את הסמכות הזאת.

רן ארז: הסמכות הזאת צריכה להינתן תוך כדי הידברות.

רן ארז: אני משוכנע שגם מפני שהשר משדר רצון טוב, והמנכ"ל גם הוא משדר רצון טוב, אני מקווה שבעזרת השם בשנת הלימודים הקרובה נמצא את היכולת להידבר ולהגיע להסכמות כפי שאנשי מקצוע יכולים להגיע אליהם.

רן ארז: כי קודם כול אנחנו אנשי פרופסיה, אנחנו אנשי מקצוע, ואנחנו חרדים מאוד למקצוע הזה.

רן ארז: המקצוע הזה הוא, למעשה, עתיד מדינת ישראל כי אנחנו עוסקים בדבר הכי חשוב שיש למדינה – דור העתיד.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: השר ביקש הערה אחת.

גדעון סער: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות: אלימות נגד מורים כדבר חמור ביותר.

גדעון סער: השנה, על-פי התיקון בחוק זכויות התלמיד שהעברנו כאן לפני שנה, תלמידים שנקטו אלימות כלפי מורים סולקו לצמיתות, לא אחרי ערעור – ואם בכלל – אלא באופן מידי.

גדעון סער: אני עקבתי אחרי הדברים האלה במקרים שהובאו לידיעתי, וגם באלימות של הורים נגד מורים אני רואה דבר חמור.

גדעון סער: אני שוחחתי עם הרבה מאוד מורים במהלך השנה במקרים שידעתי עליהם, וניסיתי ללוות את העניין מול המשטרה ולראות שאכן ננקטים צעדי האכיפה שצריכים להינקט.

גדעון סער: זה דבר שצריך להיאבק נגדו, והוא בהחלט על סדר היום שלנו.

גדעון סער: נקודה שנייה: הקטנת מספר התלמידים בכיתה ל-32 באופן הדיפרנציאלי שציינתי, לפי מדדים סוציו-אקונומיים – השקענו בכך בשנה שעברה 150 מיליון שקל, והשנה נשקיע 200 מיליון שקל- -

זבולון אורלב: בנוסף.

גדעון סער: בנוסף.

גדעון סער: כלומר זה בין היעדים של המשרד שמקבלים גם את הביטוי התקציבי.

גדעון סער: זה בתוך הנושאים שקיבלו את התוספות התקציביות.

גדעון סער: אומר לי המנכ"ל ש-40% מהסכום שהוקצה להפחתת מספר התלמידים בכיתה מופנה לנושא הזה בחטיבה העליונה.

רן ארז: כדאי שתדע שהכסף הזה שנשלח על-ידכם מגיע לבעלות, והבעלות לא עוסקת בהקטנת הכיתות, אלא אומרת למנהל בית הספר, תתנהל כפי שנראה לך.

רן ארז: אז הוא נותן יותר תגבורים למקצוע אחד, פחות למקצוע אחר, אבל אני לא מכיר שום בית ספר על-יסודי שכיתה אחת ירדה ל-32 תלמידים.

זבולון אורלב: מר ארז, יש לי עצה טובה, ואני חושב שתקבל אותה וגם השר יקבל אותה.

זבולון אורלב: כידוע, יש חבר כנסת אחד שהיה יושב ראש ועדת החינוך והתרבות בכנסת ה-15 – אני מכיר אותו באופן אישי – שחוקק חוק לייעוד כספי חינוך ברשויות המקומיות.

זבולון אורלב: על-פי החוק הזה, אם משרד החינוך מעביר כסף מיועד למנכ"ל ולשר, הרשות חייבת להשתמש בכסף הזה רק לאותה מטרה.

זבולון אורלב: רשאי השר בתוספת לחוק להגדיר מהן המטרות.

זבולון אורלב: אם השר יגדיר בתוספת לחוק ייעוד כספי חינוך ברשויות המקומיות, שהתוספת הזאת מיועדת כדי להפחית את מספר התלמידים בכיתה הרי שהרשות המקומית – או הבעלות – תהיה חייבת לעשות כן, ואם לא עשתה כן, זאת עבירה פלילית.

זבולון אורלב: החוק הזה מכשיר את משרד החינוך להבטיח שהכספים שהוא מעביר לבעלויות ישמשו בדיוק לאותה מטרה.

זבולון אורלב: אני מציע לשר לבחון את העצה הזאת.

רונית תירוש: אני יכולה להציע דבר נוסף בעניין הזה?

זבולון אורלב: כן.

רונית תירוש: יש לי הצעת חוק שעברה בכנסת ה-17 בקריאה ראשונה ועומדת לפני קריאה שנייה-שלישית, שלפיה יש להפחית במהלך של 12 שנה בבית הספר היסודי את מספר הילדים בכיתה עד 28 ילדים ובמשך 8 שנים כדי להפחית ל-32 ילד בחטיבות ביניים ובחטיבות עליונות.

גדעון סער: היא עברה רציפות?

רונית תירוש: לא. אז אולי נעביר אותה רציפות- -

זבולון אורלב: זה תלוי בשר.

רונית תירוש: בדיוק.

רונית תירוש: פה אני פונה לשר.

רונית תירוש: אם השר ייאות זה ייתן תוקף רב שנתי לא רק בקדנציה הזאת שבה הכוח שלך בהחלט משפיע ומביא משאבים למשרד, אני רוצה שגם כשתתקדם לתפקידים בכירים יותר יהיה מי שיקבל את השעות האלה עבור המשרד.

גדעון סער: מאחר שיושב ראש ארגון המורים ציין נקודה שלא הייתי מודע לה, ביקשתי מהמנכ"ל לכנס דיון מעקב ביצוע כדי לראות שהדבר הזה מבוצע גם על-ידי בעלויות אחרות.

גדעון סער: דיברנו על שעות בחטיבה העליונה, ובין הדברים שמתוגברים זאת תוספת ניכרת בכיתות מב"ר והכוון בחטיבה העליונה בשנה הבאה.

זבולון אורלב: עוד הצעת חוק שהונחה על-ידִי – על-ידי אותו חבר כנסת מהכנסת ה-15 – בכנסת הנוכחית בעקבות החוק הפלילי שהחמיר עם אזרחים שפוגעים ברופאים, הגשתי הצעת חוק דומה כלפי מי שפוגע במורים- -

גדעון סער: אני אתמוך בה.

זבולון אורלב: אני מודה לך.

זבולון אורלב: זה מאוד חשוב.

זבולון אורלב: אלה שתי אוכלוסיות שעומדות מול הציבור, ואין להם הגנה.

זבולון אורלב: צריך שלציבור יהיה כבוד כלפי מורים.

גדעון סער: בוועדת שרים לחקיקה אני אתמוך בזה בכל הכוח.

זבולון אורלב: תודה רבה, השר.

זבולון אורלב: חבר הכנסת אלכס מילר ואחריו רות דיין מהשלטון המקומי.

זבולון אורלב: את היחידה שמייצגת את השלטון המקומי, נכון?

רות דיין מדר: נמצא גם קמינסקי.

זבולון אורלב: אז תחליטו מי מדבר.

זבולון אורלב: אחד מכם ידבר אחרי חבר הכנסת אלכס מילר.

אלכס מילר: תודה, אדוני היושב ראש, כבוד השר, כבוד המנכ"ל, חברי הכנסת, אורחים נכבדים.

אלכס מילר: אני רוצה להודות ליושב ראש על כך שכינסת את הישיבה חודש לפני פתיחת שנת הלימודים.

אלכס מילר: חשוב מאוד שאותם הדברים שקשורים להיבט המקצועי של התכנים יעלו על סדר היום, ואז אותן שאלות שעדיין אין עליהן תשובות יוכלו לקבל פתרון במשך החודש ונוכל לפתוח את שנת הלימודים ללא מכשולים.

אלכס מילר: אני מאחל, כבוד השר, שאותם מכשולים שקיימים עדיין בינך לבין הארגונים שמייצגים את המורים – אולי הדברים שהם על סדר היום בדיבור בין הרשויות המקומיות שצריך לפתור אותם, ייפתרו, ואנחנו נוכל לפתוח את שנת הלימודים ללא שביתה בשום מקום.

אלכס מילר: גם אם אלה דברים נקודתיים חשוב להצביע עליהם כבר עכשיו.

אלכס מילר: אני גם פונה לכל מי שמתעסק בחינוך – רשויות מקומיות, בתי ספר, גופים, עמותות, שרואים שהדברים יכולים להיות בעייתיים – להעביר אלינו, לחברי הכנסת, שנוכל לפנות למשרד החינוך ולפתור אותם.

אלכס מילר: אנחנו לא רוצים למצוא את עצמנו באטרף של דברים ביום הראשון של פתיחת שנת הלימודים.

אלכס מילר: אני זוכר שבשנים האחרונות היום הזה הופך להיות משהו מטורף שאף אחד לא מצפה שהדברים האלה יעלו, וכולם שואלים שאלות, איפה הייתם לפני כן.

אלכס מילר: אז הנה, עכשיו אנחנו חודש לפני פתיחת שנת הלימודים.

אלכס מילר: אני בטוח שכמעט לכל דבר אפשר למצוא פתרון, אם זה לא דברים מצריכים חישוב מיוחד או תקציבים מיוחדים.

אלכס מילר: אם מדובר על דברים שיש להם פתרון מידי אני בטוח שכל הגופים הרלוונטיים יכולים לתת פתרון.

אלכס מילר: כבוד השר, העלו פה נושאים שקשורים לאלימות.

אלכס מילר: אחד הנושאים הבוערים במדינת ישראל הוא האלימות הפיזית.

אלכס מילר: היום יש כבר התקדמות בזה, ומתקדמים גם לאלימות וירטואלית, משתמשים ברשתות חברתיות כדי לפגוע.

אלכס מילר: אם זה לא בין תלמידים לבין מורים זה בין תלמידים לבין תלמידים ובין תלמידים לבין הורים.

אלכס מילר: אין שליטה על העניין.

אלכס מילר: הגיע הזמן לקחת את הדבר הזה ברצינות, גם אם זה נושא של אלימות פיזית שרואים שיש התקדמות בטיפול נקודתי בין מנהלי בית הספר בין מורים לבין תלמידים.

אלכס מילר: בנושא האינטרנט יש בעיה עצומה שאף אחד לא יודע כיום איך לפתור אותה, אבל אכן קיימים כלים – לפחות בשלבי בדיקה – של הדרכות בבתי ספר להתמודדות עם הנושאים האלה.

אלכס מילר: אני העליתי בפניך נושא של מודעות לאחריות פלילית.

אלכס מילר: היום האחריות הפלילית היא מגיל 12, והגיע הזמן שבני נוער ידעו שהם תחת החוק, והנושא הזה חייב להיות חלק מהדיון בבתי הספר.

אלכס מילר: תלמידים צריכים לדעת שהמשחקים שהם עושים מביאים אותם לעבירה על החוק, ויש עליהם אחריות פלילית.

אלכס מילר: הגיע הזמן שנראה את הנושאים האלה מועברים במערכת החינוך.

אלכס מילר: דובר כאן על התוספות בנושאים כמו מתמטיקה ובשאר התוצאות.

אלכס מילר: ראינו את התוצאות של המבחנים האחרונים, ואני בטוח שזה, כמובן, לא נגזרת של משהו שהיה השנה או בשנה שעברה, אלא במשך שנים רבות איבדנו את העניין הזה כאשר אנחנו מסתמכים על המשאב העיקרי של מדינת ישראל, המשאב האנושי, ומגיעים לתוצאות כאלה במקצועות שהם החשובים ביותר למדינת ישראל.

אלכס מילר: לדעתי, גם שם ניתן לשפר ולהגיע להישגים הרבה יותר גדולים ממה שהגענו אליהם במבחנים האחרונים.

אלכס מילר: לדעתי, מקום 53 למדינת ישראל זה מעל ומעבר למה שאנחנו יכולים להרשות לעצמנו, ושם צריך טיפול דחוף.

אלכס מילר: נושא של לימודים טכנולוגיים: אכן דיברנו על זה לא מעט בוועדת החינוך.

אלכס מילר: יושב ראש הסתדרות התעשיינים מתריע כל שנה על כך שיש מחסור של כ-5,000 טכנאים בשוק העבודה.

אלכס מילר: אני מברך על כך שהתוכנית החדשה והתוספת התקציבית סוף-סוף באה לשנות את המצב, אחד התחומים החשובים למדינה.

אלכס מילר: הגיע הזמן שתהיה כניסה אינטנסיבית גם של משרד החינוך וגם של התמ"ת לרגולציה של העניין הזה.

אלכס מילר: כידוע לך, יש לי הצעת חוק להקמת מועצה לחינוך לתעשייה ולהכשרה מקצועית, וללא רגולציה כמו שקיימת במערכת ההשכלה הגבוהה, לדעתי, התחום הזה יידרדר, כי יש חוסר תיאום בין הצרכים של התעשייה לבין מה שמנפיקים אותם הגופים האחראים על ההכשרה.

אלכס מילר: הרגולציה הזאת אכן יכולה לעזור, ובסופו של דבר אותם מקצועות שהשוק צריך באמת ייצאו לפועל מהגופים הרלוונטיים.

אלכס מילר: הנושא האחרון, אדוני היושב ראש, ברשותך: שילוב עולים במערכת החינוך.

אלכס מילר: הנשירה האינטנסיבית של העולים במערכת מצביעה על חוסר התייחסות לנושא הזה.

אלכס מילר: זה לא השנה, מדובר על שנים אחורה.

אלכס מילר: אנחנו ראינו שפספסנו, והפספוס צריך להיות מתוקן.

אלכס מילר: יש צורך בתוספת של שעות ובהשקעה בלימודי שפת האם.

אלכס מילר: כמובן, אותם מורים שעלו ארצה, חשוב מאוד שתשלבו אותם במערכת.

אלכס מילר: אתם מדברים על הכשרה, על אותם שיעורים שאתם עושים למורים במקצועות כמו מתמטיקה ובשאר המקצועות, ואתם פשוט מתעלמים מכך שיש מספר רב ועצום של מורים שלא עובדים היום, עם ניסיון רב, ולא מוצאים דרך לשלב אותם.

אלכס מילר: לדעתי, אם תהיה תוכנית מיוחדת למקצועות שיש בהם מחסור בהם לעולים שהיום לא עובדים, ויש להם ניסיון של 15-10 שנה בתחום – אמנם לא בישראל – עם קצת השקעה בלימודים במקצועות כמו עברית ותעודת הוראה, בסופו של דבר תקבלו מורים למופת שיוכלו באמת להעלות את רמת התלמידים בישראל לרמה גבוהה מאוד ולשפר את המצב.

אלכס מילר: אני רוצה להצטרף לברכות לפתיחת שנת הלימודים.

אלכס מילר: אני מקווה מאוד שנפתח אותה ללא השבתות.

אלכס מילר: יישר כוח, כבוד השר, על אותן תוכניות שאתם מפעילים.

אלכס מילר: אני מקווה מאוד שרובן ככולן יצליחו, ולא יהיו רק הפיילוטים האלה, אלא תיכנסו לכל בית ספר.

אלכס מילר: תודה רבה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: רות דיין מדר ממרכז השלטון המקומי, בבקשה.

רות דיין מדר: אנחנו מברכים על התוכניות.

זבולון אורלב: מה תפקידך במרכז?

רות דיין מדר: מ"מ ראש מנהל חינוך.

רות דיין מדר: רצינו לשמוע התייחסות לגבי שני נושאים שלא עלו: האחד הוא נושא הגיל הרך – חינוך חובה לגילאי 4-3 – האם יש הרחבה של יישום החוק או שאין התייחסות לכך השנה.

רות דיין מדר: הנושא השני הוא החינוך המיוחד- -

זבולון אורלב: בעניין החינוך המיוחד תהיה ישיבה מיוחדת ב-29 באוגוסט.

זבולון אורלב: אז לא נתייחס כרגע לחינוך המיוחד.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: חברת הכנסת רונית תירוש ואחריה אתי בנימין.

רונית תירוש: תודה, אדוני היושב ראש, אדוני השר.

רונית תירוש: ראשית אני בהחלט מברכת על כל התוכניות שמביאות בצדן תוספת שעות על מנת לפצל את קבוצות הלימוד לקבוצות קטנות יותר, בין אם מדובר בחוק של כיתות א'-ב' או לחילופין בכל יתר שכבות הגיל שהזכרתם בעזרת תוספת השעות, ובמקצועות הליבה בוודאי ובוודאי.

רונית תירוש: התרומה מעבר לתרומה לטובת המקצוע עצמו יש כאן תרומה לסביבה חברתית, לסביבה לימודית, לאקלים בית ספרי יותר מתון, יותר רגוע, פחות אלים ופחות ונדליסטי.

רונית תירוש: אין לי ספק בכך.

רונית תירוש: בגלל פניות שקיבלתי לאחרונה אני רוצה לחזור ולשאול על חוק גילאי שלוש.

רונית תירוש: החוק הזה קיים כבר למעלה מ-10 שנים, ובכל פעם בחוק ההסדרים מצליחים להקפיא אותו- -

גדעון סער: את מדברת על- - -

רונית תירוש: אותו חוק שאומר שבמהלך השנים צריך ללכת לפי קריטריון של הלמ"ס על-פי המדד הסוציו-אקונומי של יישובים ולאפשר לימוד חינם לגילאי שלוש.

רונית תירוש: החוק הזה התחיל להיות מיושם שנים רבות לאחור- -

רות דיין מדר: ב-84'.

רונית תירוש: אז זה לא 10 שנים, זה הרבה יותר.

זבולון אורלב: לא 16.

זבולון אורלב: היא מדברת על 1984, ואת מדברת- -

רונית תירוש: 26 שנים.

רונית תירוש: בכל חוק הסדרים מקפיאים את המשך יישומו.

זבולון אורלב: מעירים לי שכרגע, על-פי החוק, צריכים להשלים אותו עד 2016.

רונית תירוש: עד 2016 יהיה שקט, וב-2016 יבוא שוב חוק ההסדרים.

גדעון סער: יחד עם הקפאת החוק יש אפשרות ליישם אותו בצווים באופן הדרגתי.

גדעון סער: או שאני טועה?

רונית תירוש: לא, צריכה להיות תוספת תקציבית.

רונית תירוש: אני לא רואה שר שיישם אותו בלי התוספת.

גדעון סער: אני אתייחס לזה תכף.

רונית תירוש: אני מכוונת את דבריי לא רק להתמרמרות שאני חשה בעניין.

רונית תירוש: הוא נעצר בלמ"ס 2 או 3. מאוד נמוך.

רונית תירוש: הבעיה היא שבחלוף השנים התנודה הדמוגרפית ומקומות המגורים של משפחות מבוססות ופחות מבוססות, השתנתה.

רונית תירוש: יישוב שנחשב בזמנו חלש, פתאום יש בו פריחה, הגיעו אליו אנשי הייטק, פיתחו את המקום, והם זוכים לחינוך חינם לילדיהם בעוד שיישוב אחר שזנחו אותו בעצם לא מקבל.

רונית תירוש: אני מציעה לרענן את הרשימה.

רונית תירוש: אני לא אומרת שצריך לגלוש מעבר למה שהחוק אפשר, אלא אם עדיין אנחנו נשארים ברמת למ"ס 3 או 4, לבדוק את היישובים שוב ואת השכונות ולראות שזה עונה על הקריטריון שהוא כשלעצמו בסדר.

רונית תירוש: יכול להיות שתמצאו לנכון שיש יישובים ושכונות שהפכו להיות מבוססים ועדיין נהנים מהמשאב הזה שהוא מאוד מצומצם.

רונית תירוש: שווה לקחת את הכסף ולהעביר אותו ליישובים אחרים.

רונית תירוש: הדבר האחרון שאני רוצה להתייחס אליו הוא נושא השאלת ספרי לימוד.

רונית תירוש: אני אגב, לא ידעתי שהייתה ישיבה מוקדמת בעניין הזה- -

זבולון אורלב: מה, לא ידעת?

רונית תירוש: לא ידעתי, מה לעשות?

רונית תירוש: תכעסו?

רונית תירוש: לא ידעתי.

רונית תירוש: ידעתי רק על הישיבה הזאת.

זבולון אורלב: תפני בטענות ללשכה שלך.

רונית תירוש: בסדר, בסדר, חבל שהערתי.

זבולון אורלב: היה פה דיון מוקדם.

רונית תירוש: זבולון, לא משנה, אני מנסה להצדיק את זה שלא נכחתי שם.

זבולון אורלב: - - -

רונית תירוש: הבעיה אצלי, בסדר?

זבולון אורלב: הועברו אלינו תקנות אלינו בעניין ספרי לימוד.

גדעון סער: אתמול חתמתי על זה.

זבולון אורלב: אה, אתמול חתמת.

גדעון סער: מה, זה לא מועבר מיד מלשכתי?

זבולון אורלב: תתפלא.

רונית תירוש: אתה רואה, יש פה אי הבנות ואי הבהרות.

זבולון אורלב: אין לי התנגדות שנקדים.

זבולון אורלב: ב-15 בחודש אנחנו מקיימים ישיבה.

זבולון אורלב: אם זה סובל דיחוי, אם לא, אני מוכן לקיים דיון בעוד שעה אם יעבירו לי את זה.

זבולון אורלב: בסוף הישיבה הזאת אני אוציא הודעה שמתקיימת עוד ישיבה.

רונית תירוש: אדוני היושב ראש, זה לא משנה הפרוצדורות, כל מה שרציתי לומר שאני, לפחות – אני אומרת את זה בצניעות, אני לא יודעת איפה הדברים עומדים- -

זבולון אורלב: שהצופים לא יחשבו שאנחנו לא מזמנים ישיבה כראוי.

זבולון אורלב: אנחנו מזמנים כראוי.

רונית תירוש: בוודאי שלחתם במיילים.

רונית תירוש: בכל אופן, אני באמת לא יודעת איפה הנושא הזה עומד.

רונית תירוש: נושא של השאלת ספרי לימוד הוא מצוין גם מהסיבה הזאת שהוא יביא פיקוח של המשרד על אלו ספרי לימוד וחוברות לימוד אנחנו מחייבים את ההורים לרכוש, ואז בטוח שזה יהיה רק תחת אישור משרד החינוך.

רונית תירוש: שנית, כמובן, זאת הקלה כספית מאוד גבוהה להורים שיוכלו בהסדר כזה ואחר- -

זבולון אורלב: הואיל ואנחנו בין כה וכה לאשר תקנות אני מבקש מהשר לא להתייחס לזה, אנחנו נתייחס לזה עם אישור התקנות.

רונית תירוש: איפה זה עומד כרגע?

גדעון סער: הכנסת חוקקה חוק בשבוע האחרון של המושב.

גדעון סער: הוכנו תקנות, על-פי החוק.

גדעון סער: אתמול חתמתי עליהם.

זבולון אורלב: עדיין לא קיבלנו.

רונית תירוש: אני גם חלק מהחוק הזה.

יבינה זכאי בראונר: מרב תקבל היום במייל את התקנות.

רונית תירוש: מה יש בתקנות?

רונית תירוש: זה על כל הארץ?

זבולון אורלב: רונית, לא עכשיו.

רונית תירוש: עוד לא אישרנו, אני יודעת.

זבולון אורלב: לא עכשיו.

זבולון אורלב: נמשיך לנהל את הדיון בתכנים של מערכת החינוך.

זבולון אורלב: במקרה הגרוע נתייחס לזה ב-15 באוגוסט כשאנחנו מקיימים את הישיבה.

זבולון אורלב: אם המשרד ירצה ויאמר שהדבר הזה דחוף לו לצורך פתיחה תקינה של שנת הלימודים, אני מבטיח לך – יש לנו רשות לזמן ישיבות ככל שאנחנו צריכים לצורך פתיחת שנת הלימודים, ונזמן ישיבה בהתראה של שלושה ימים כדי לאשר במיוחד את התקנות האלה ונוכל לקיים דיון.

זבולון אורלב: ניתן לחברת הכנסת רונית תירוש לפתוח את הדיון הזה על התקנות.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לאתי בנימין ואחריה חבר הכנסת זאב אלקין.

אתי בנימין: אדוני השר, בדבריך דיווחת על ירידה באלימות המילולית והפיזית - -

גדעון סער: אני ציטטתי מחקרים.

גדעון סער: בדברים האלה אני אף פעם לא מתבסס על תחושות בטן, אלא על מחקרים אמפיריים.

אתי בנימין: דיווחת גם על עלייה באחוזי ההצלחה בבגרויות, ואנחנו מברכים את המשרד על ההישגים של השנה האחרונה.

אתי בנימין: השנה הזאת הייתה אחת השנים הטובות של מערכת החינוך.

אתי בנימין: אני באמת מסכימה עם רן ארז שיש לנו פה מנכ"ל ושר חכמים ולצדכם- -

גדעון סער: המנכ"ל גם מנוסה.

זבולון אורלב: בשם חברי הכנסת אנחנו מתחילים להיעלב.

אתי בנימין: תנו לי לסיים את המשפט- -

שמשון שושני: להרחיב את העניין: חכם ונבון.

שמשון שושני: "חכם" זה לא מספיק, כי "נבון" גם יודע להסיק מסקנות מתוך דבר נתון.

שמשון שושני: אז "נבון" הוא תואר יותר חשוב.

אתי בנימין: אני מסכימה איתך ומקבלת את ההערה.

אתי בנימין: לצדכם גם נמצא גם חבר הכנסת זבולון אורלב שהוא - -

זבולון אורלב: או.

זבולון אורלב: חל שיפור.

גדעון סער: חכם, מנוסה ונבון.

אתי בנימין: אין הרבה יושבי ראש כמוהו.

אתי בנימין: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות: ראשית, רק לפני מספר שבועות ראינו סקר שהתפרסם על עלייה באלימות של מורים כלפי תלמידים.

אתי בנימין: אני לא שמעתי אף אחד מחברי הכנסת או מהאנשים הנוכחים פה בחדר שדיבר על האלימות הפיזית והמילולית של מורים כלפי תלמידים.

אתי בנימין: אולי יעזור לי חבר הכנסת אורלב: יש במקורות משפט שאומר: "משפט אחד יהיה לכם", נכון?

שמשון שושני: לגר ולתושב.

זבולון אורלב: "לכם ולגר הגר בתוככם".

זבולון אורלב: אתי בנימין:     	יפה.

זבולון אורלב: צריך להיות דין אחד שווה: הורה אלים, מורה אלים, תלמיד אלים – מקומם לא במערכת החינוך.

זבולון אורלב: יש להתייחס שווה בשווה.

זבולון אורלב: מורה שמתנהג באלימות – ואני מטפלת במאות מקרים כאלה של אלימות מילולית ופיזית של מורים כלפי תלמידים.

זבולון אורלב: אני חייבת לומר שהמורים האלה בדרך כלל מקבלים גיבוי של המערכת, ואומרים שהתלמיד לא הבין, והתלמיד לא הבין וכדומה.

זבולון אורלב: אני מבקשת להתייחס גם לנושא הזה.

זבולון אורלב: נושא נוסף שאני מתייחסת אליו הוא העלייה במספר התלמידים שמונשרים ממערכת החינוך.

זבולון אורלב: לפני מספר שבועות התקיים דיון בוועדת הכספים פה בכנסת שבו השתתפו אנשים מהיחידה למניעת נשירה של תלמידים ממערכת החינוך.

זבולון אורלב: בוועדת הכספים?

אתי בנימין: בוועדת הכספים.

זבולון אורלב: נשרו כספים?

זבולון אורלב: מה קרה שם?

אתי בנימין: אני יכולה להעביר לך את הפרוטוקול, חבר הכנסת אורלב.

אתי בנימין: אני עוקבת אחרי הפרוטוקולים מאוד בקפדנות.

אתי בנימין: בדיון הזה אמרו אנשי המשרד שהם מטפלים בילדים עד כיתה ו'.

גדעון סער: היום אנחנו עד י"ב.

אתי בנימין: זה התקציב שלהם.

אתי בנימין: הם אומרים שלפי התקציב הם מטפלים בתלמידים עד כיתה ו'.

שמשון שושני: מי ייצג את משרד החינוך?

אתי בנימין: מוטי בנאו ודבורה ומרחבי.

אתי בנימין: הם היו בדיון בוועדת הכספים.

אתי בנימין: הם גם אמרו שמשקיעים בתלמיד שנמצא במועדוניות, שזה בעצם ספינת הדגל של המחלקה – 20 אלף שקל בשנה.

אתי בנימין: אני רוצה לדעת מה עושים ב-20 אלף שקל בשנה עם תלמיד כזה, כאשר עיקר ההנשרה שלנו מהמערכת היא בין ט' ל-י'.

אתי בנימין: האם המשרד בודק?

אתי בנימין: האם מישהו בודק את הנתונים האלה?

אתי בנימין: האם מישהו בודק את התוכניות האלה עד כמה הן יעילות?

אתי בנימין: זאת יחידה שמתוקצבת במיליונים – כיצד יכול להיות שהתקציב של היחידה רק עולה ועולה, ואיתה גם עולה מספר התלמידים המונשרים מהמערכת?

אתי בנימין: אני מבקשת שתיעשה בדיקה קפדנית בסוגיה הזאת.

אתי בנימין: תודה רבה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת זאב אלקין.

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

זאב אלקין: קודם כול לאור הסקירה ששמענו, ראוי – וכבר דיברו פה חברי כנסת לפניי – לפתוח בברכות לשר ולמנכ"ל.

זאב אלקין: זה לא מעשה שגרתי לקראת שנת הלימודים לפתוח את הישיבה בדיווחים שמתחילים מהדיווחים: "כאן תהיה תוספת תקציבית", ו"שם תהיה תוספת תקציב".

זאב אלקין: אני מכיר יותר ישיבות שמתחילים אותן הפוך: "כאן יהיה קיצוץ" ו"שם יהיה קיצוץ".

זאב אלקין: לכן זה בהחלט מאוד חשוב.

זאב אלקין: גם כיווני ההשקעה – ההשקעה בחינוך למדעים ולטכנולוגיה אחרי הרבה שנים של הזנחה, זה צורך הכרחי של המדינה.

זאב אלקין: אני גם רוצה לחזק את ידיכם בניסיון לעבוד עם פרמטרים מדידים ואפילו להוביל בעתיד דיפרנציאציה בתגמול ובבונוס לבתי ספר.

זאב אלקין: זה מאוד חשוב.

זאב אלקין: אני לא יודע עד כמה זה יעבור חלק, יכול להיות שיהיה ויכוח סביב זה, ואולי גם מול ארגוני המורים, אבל בסך-הכול המהלך הזה הוא הכרחי למערכת בעת הזאת.

זאב אלקין: אני נגעתי כבר בנקודה אחת שהייתי שמח לקבל פירוט נוסף בשאלה ששאלתי, ואני רוצה לחדד את הבעיה.

זאב אלקין: הרי זה ברור שאחת הבעיות היא סוגית מאגר המורים.

זאב אלקין: אני הבאתי את הדוגמה של מתמטיקה – כמה שלא נפתח תוכניות לימודים חדשות, אם נישאר עם הסטטיסטיקה הזאת שאני חוזר עליה: 20% מהמורים למתמטיקה ביסודי ופחות מ-50% בחטיבות ביניים בלי השכלה מתמטית כלשהי מעבר לבגרות, אז כל מה שלא נעשה – נעמוד על הראש, יהיו תוכניות לימודים מצוינות – שום דבר לא ישתנה.

זאב אלקין: זה ברור – אם אין ידע למורה, לא יהיה לתלמיד מכל כיוון.

זאב אלקין: השאלה היא מה ניתן לעשות בכיוון של פתרון כי השתלמויות, כמו שאת הזכרת, להטמעת תוכנית לימודים לא ייתנו פתרון.

זאב אלקין: המערכת הזאת עברה כבר השתלמויות כאלה לרוב, השתלמויות להטמעת תוכנית לימודים קודמת, אבל זה לא מה שייתן פתרון.

זאב אלקין: היה ניסיון להתמקצעות ולהשתלמויות של ידע למורים למתמטיקה.

זאב אלקין: אנחנו יודעים שגם זה לא נתן את הפתרון כי שיעור גבוה של מורים לא עמד במבחנים, לא במועד א' ולא במועד ב', ועדיין ממשיכים ללמד במערכת.

זאב אלקין: הרי הם לא הפסיקו ללמד כשהם לא עברו בהצלחה את הליך ההשתלמות של ההתמקצעות.

זאב אלקין: השאלה היא מה המשרד מתכוון לעשות בנדון היא גם לשר וגם למנכ"ל.

זאב אלקין: בהקשר הזה השאלה היא גם מה גורלו של חוק מעמד עובד הוראה.

זאב אלקין: התחילו לחוקק אותו בקדנציה הקודמת, והוא היה אמור לתת מענה בין השאר גם לסוגיה הזאת ולעוד הרבה סוגיות, אבל הוא דיבר, בין השאר, על החובה של התאמה מקצועית; לא רק השכלה אקדמית של המורה, אלא גם התאמה מקצועית בין ההשכלה שלו לבין המקצוע הנלמד עם תקופת מעבר ארוכה כדי לתת למורים את האפשרות להתאים את עצמם לדרישות הסף.

זאב אלקין: אגב, דרישות סף קיימות במערכת.

זאב אלקין: בזמנו גיליתי שהדרישה לדרישות סף קיימת, היא רק לא מיושמת בשטח ואף אחד לא אוכף אותה.

זאב אלקין: אבל זה קיים.

זאב אלקין: השאלה היא מה קורה עם החוק, והאם אתם מתכוונים לקדם אותו.

גדעון סער: אני אתייחס לזה.

זאב אלקין: שתי שאלות על תקציבים בסוגיות מגזריות ייחודיות.

זאב אלקין: באחת כבר נגע אלכס – סוגית שילוב העולים.

זאב אלקין: בכל הנתונים שאתה קורה, ודיברתי על זה בזמנו גם עם המנכ"ל, לצערי, לעולים יש תרומה גדולה מעבר למשקל שלהם במערכת, במשיכת המערכת כלפי מטה.

זאב אלקין: אם בשנות ה-90 זה משך את המערכת כלפי מעלה, היום זה מושך את המערכת כלפי מטה ורואים את זה בנתוני נשירה – המשקל שלהם הרבה מעבר למשקל הרגיל שלהם במערכת החינוך, לא רק באוכלוסיה, אלא גם בתוך מערכת החינוך.

זאב אלקין: רואים את זה גם בנתוני בגרות ובנתונים נוספים.

זאב אלקין: על פניו, המסקנה מכאן היא השקעה ייחודית.

זאב אלקין: כי אם יש בעיה במגזר ורוצים לתקן את הממוצע, כדאי להשקיע במקום שיש בעיה.

זאב אלקין: אז השאלה היא מה עם תקציבי "קל"ע" לשילוב תלמידים עולים.

זאב אלקין: לפי מה שאני יודע, הם דווקא צומצמו בשנתיים האחרונות.

זאב אלקין: אז השאלה האם זה נכון, והאם עדיין נמשכת השקעה בתחום הוראת השפה.

זאב אלקין: לפי מה שאני יודע, הייתה נסיגה לעומת המצב לפני שנתיים.

זאב אלקין: מה אתם מתכוונים לעשות בנדון?

זאב אלקין: הדבר השני במגזר אחר – דיברנו פה על תוספות תקציב ועל פתרון מצוקות תקציביות, ונדמה לי שסוגיה תקציבית אחת עדיין לא פתורה, למיטב הבנתי, וזה תקציב לשעות יהדות, מה שנקרא התקציב של הציונות הדתית או תקציב תגבור למדעי היהדות שנוגע לשעות יהדות בחינוך העל-יסודי.

זאב אלקין: קוראים לו לפעמים, התקציב של הישיבות התיכוניות והאולפנות.

זאב אלקין: יש לו שמות שונים, זבולון מכיר אותם מצוין.

זבולון אורלב: תגבור לימודי יהדות.

זאב אלקין: זה תקציב שהיה פעם במשרד הדתות, עבר למשרד החינוך, ידע תהפוכות וידע צמצומים.

זבולון אורלב: מה זה קשור לדיון היום?

זאב אלקין: אנחנו מדברים על היערכות לקראת שנת הלימודים, ופה יש חסר תקציבי ידוע.

זאב אלקין: עד כמה שאני מבין היה הישג בנושא אחד – בנושא השירות הלאומי – שהוכנס לבסיס התקציב.

זאב אלקין: התקציב הזה לא הוכנס לבסיס התקציב, וזה אומר שבשנת הלימודים הזאת אנחנו צפויים לבעיה שנצטרך לפתור אותה.

זאב אלקין: עדיף לפתור אותה לא ברגע האחרון, אלא מראש, ונדע מה קורה.

זבולון אורלב: אני יכול לעדכן אותך: אני נפגש עם שר החינוך פגישות קבועות, כפי שראוי שיהיה בין שר לבין יושב ראש ועדה.

זבולון אורלב: העליתי את הסוגיה הזאת בפני השר.

זבולון אורלב: קודם כול בירכתי את השר, את המנכ"ל ואת המשרד על כך שהגיעו להבנה באשר לקריטריונים החדשים שנעשה בתיאום.

זבולון אורלב: הם בהחלט עושים כאן מהלך היסטורי, ואין ספק שלצורך ביצוע - - - ויש לי הבטחה מהשר, שגם מר שגיא יודע עליה, שמחפשים את הדרך, וייעשה מאמץ כדי לפתור את הבעיה הזאת.

זבולון אורלב: אני מדייק בדבריי?

גדעון סער: כן.

גדעון סער: עכשיו כשאתה מזכיר לי אני זוכר את שיחתי עם מנהל אגף תקציבים באוצר.

זבולון אורלב: מנהל אגף תקציבים קיבל בנוכחותי הנחיה מהשר לגבי פתרון מסוים אפשרי.

זבולון אורלב: אין עדיין התחייבות שהפתרון יימצא, אבל יש רצון טוב והנחיה של השר לעשות מאמץ לגבש פתרון, ואני אחרי זה אמסור לך יותר פרטים בסוגיה הזאת.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לנציג התלמידים ראובן שטל.

גדעון סער: אני רואה שיושב ראש מועצת התלמידים החדש- -

ראובן שטל: יושב ראש מועצת התלמידים החדש, אשר, לא הגיע.

ראובן שטל: אנחנו מבצעים סמינר הכשרתי, והייתה החלטה שאני אצא.

זבולון אורלב: אתה מקובל עלינו, ראובן.

זבולון אורלב: ראובן שטל:     	אשר מעודכן בכל מה שקורה.

זבולון אורלב: בבקשה.

זבולון אורלב: אחרי כן חברת הכנסת וילף תשאל עוד שאלה.

ראובן שטל: אז קודם כול, לשמוע את כל התוכניות החדשות גורם לי להצטער שהשנה אני מסיים.

גדעון סער: אל תצטער.

ראובן שטל: אני רוצה לעשות א' מחדש.

גדעון סער: אל תצטער, כי גם להשכלה הגבוהה יש לנו תוכניות.

ראובן שטל: אני רוצה לאחל לכולנו שנת לימודים רצופה, בלי תקלות ובלי "הפתעות"; שתיפתח ב-1 בספטמבר ותיסגר ב-20 ביוני.

ראובן שטל: שכולנו נצליח בבחינות הבגרות שלנו.

ראובן שטל: אני גם רוצה להודות לשר ולעומדים בראש המשרד על שהם מערבים אותנו, התלמידים ובני הנוער, כמה שרק ניתן בקביעת תוכניות הלימוד והתוכניות האחרות.

ראובן שטל: שנת לימודים מוצלחת לכולנו.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: אתה באר שבעי, אם אני זוכר נכון.

ראובן שטל: מירוחם.

זבולון אורלב: אנחנו נקיים אירוע ממלכתי לפתיחת שנת הלימודים ביום שני, יומיים לפני פתיחת שנת הלימודים, בהשתתפות השר בבאר-שבע.

זבולון אורלב: בחרנו את באר-שבע וניפגש שם.

ראובן שטל: אני אהיה שם.

ראובן שטל: כולם יהיו שם.

זבולון אורלב: חברת הכנסת עינת וילף, רצית לשאול עוד שאלה.

זבולון אורלב: בבקשה.

זבולון אורלב: אחריה אבי גור.

גדעון סער: מתי אנחנו עונים לכל השאלות?

זבולון אורלב: כשתתבקש.

זבולון אורלב: אנחנו כבר לקראת סיום, אדוני השר.

עינת וילף: שני דברים בקצרה: ראשית רציתי לדעת אם סביב יישום "אופק חדש" כדי להתאים את זה גם להרבה מהתובנות שעולות מהשטח, עולה או נבחנת האפשרות להגדיל במידה ניכרת את שיקול הדעת שיש לבית הספר ולצוות הבכיר בשימוש בשעות השהייה לצרכים שמתאימים לבית הספר.

עינת וילף: הדבר הגדול יותר שלא נידון כאן הוא כל הנושא של "המוכר שאינו רשמי" – מה מכל התוכניות שעלו כאן רלוונטיות למגזרים שאינם בהכרח שותפים; הנושא של תוכניות ליבה; עלה הנושא שישראל מתקרבת לסף שממנו הבחינות שלה בכלל לא יהיו רלוונטיות כי יהיו מגזרים שמסרבים להשתתף בהן; האם התוכנית לציונות, למורשת גם רלוונטית למגזר הערבי?

עינת וילף: אני אשמח לראות איך מתמודדים עם הנתון ש-50% מתלמידי ישראל- -

זבולון אורלב: הסוגיה הזאת של החינוך "המוכר שאינו רשמי" מחייבת דיון, כי רק זה פותח פה דיון.

עינת וילף: אני רוצה רק לדעת מה מהתוכניות כאן רלוונטית לתחום.

עינת וילף: תודה.

זבולון אורלב: בסדר גמור, תודה רבה.

זבולון אורלב: אבי גור, בבקשה.

אבי גור: אני רוצה להסתכל על ההתייחסות שלי בעבר, בהווה ובעתיד.

אבי גור: זאת אומרת, ישיבות כאלה בשנים קודמות – איך זה היה בעבר, איך זה היום, ומה הייתי רוצה לראות בעתיד.

אבי גור: קודם כול מגיעות ברכות גם לשר, גם למנכ"ל וגם ליושב ראש הוועדה על כך שאנחנו פותחים שנה עם תוספת תקציבית, אנחנו פותחים שנה עם יעדים חדשים.

אבי גור: זאת בהחלט בשורה משמחת לעומת שנים קודמות.

אבי גור: השילוב של בית הספר, הבית והמורים וההורים הוא המרכיב שקובע את ההצלחה של התלמיד.

אבי גור: הדמות של ההורים בבית והדמות של המורים בבית הספר, שמענו היום איך מעצבים אותה בצד של המורים, והתחלתי לשמוע אצל זהבה שיש שיתוף פעולה עם ההורים – מציגים להם את התוכניות.

אבי גור: אבל אנחנו קוראים לך, אדוני השר, בשנה הקרובה, לתכנן ולהעצים את מה שהיה גם בעבר – חינוך ההורים.

אבי גור: יש המון בתי ספר להורים בארץ, ואם הכיוון שלך של מרכזיות בחינוך תצליח לסייע לנו כהורים, זה ישפר את ההישגים של הילדים, זה יעשה לנו ילד שהוא הרבה יותר טוב, כמו שאנחנו רוצים.

אבי גור: בנושא שיתוף הפעולה בין משרד החינוך לבין משרדי ממשלה אחרים: אנחנו נחלצנו לעזרתך, אדוני, יחד עם ארגון המורים, בנושא של חינוך תעבורתי, וכתוצאה משני בג"צים  קיבלתם למשרד החינוך עוד כמה מיליוני שקלים.

אבי גור: אבל השאלה היא - -

גדעון סער: לא כתוצאה משני בג"צים.

גדעון סער: כתוצאה מ- -

זבולון אורלב: מהחלטה של השר.

אבי גור: אדוני, אני רק מצטט אותך מהדוכן בכנסת.

גדעון סער: לא, לא.

גדעון סער: החלטת הממשלה ששינתה החלטת ממשלה משנות ה-90 הייתה כתוצאה מבג"ץ; התוספת התקציבית בסך כולל של 15 מיליון שקלים שחולקו בין שלושה משרדים הייתה תוצאה של מהלך שהובלתי עם המשרדים האחרים, שהפעם היו יותר קואופרטיביים.

גדעון סער: מה שחשוב הוא שיהיה חינוך תעבורתי בשנה הבאה.

אבי גור: אוקיי.

אבי גור: חשוב שזה יירד לרמה של בתי הספר, כי בקרב חלק ממנהלי בתי הספר שוררת עדיין אי בהירות כי זה היה רק בשבועיים האחרונים.

אבי גור: כמו שאמרת, צריך דיון של בקרה ומעקב, זה כל מה שאנחנו מבקשים.

אבי גור: אני רוצה להגיד מילה טובה גם על שיתוף הפעולה שלנו עם ארגון המורים, ואני רוצה לבקש ממך, אדוני השר, שבתחילת שנת הלימודים המורים של חטיבות הביניים והתיכון יגיעו לבית הספר בהרגשה טובה ושהעניינים סגורים.

אבי גור: זה בהחלט יעשה הרבה לפתיחת שנת הלימודים.

אבי גור: אני רוצה לדבר עוד כמה מילים בנושא החינוך לבריאות, אדוני השר.

אבי גור: זה כתוב בחוק חינוך חובה חינם, ואני מבקש שבשנה הקרובה יינתן לזה ביטוי גם בתכנון.

אבי גור: אנחנו מובנים להביא לפניך תוכנית לאומית לבריאות התלמיד שנכתבה יחד עם המומחים של המשרד שלך כדי שבשנה שאחריה נזכה לזה בצורה יותר טובה.

גדעון סער: נזכה לְמה?

אבי גור: לבריאות התלמידים.

קריאה: לחינוך לבריאות.

אבי גור: נוסף למה שמשרד הבריאות עושה.

אבי גור: דרך אגב, אנחנו הצענו לסגן השר ליצמן טיפולי שיניים, ועובדה – יש היום טיפולי שיניים, זה תחום חדש בחוק הבריאות, ואפשר גם בחינוך.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: גברת מיראדה חסון, יושבת ראש ועד ההורים בדליית אל-כרמל.

ישראל חסון: אנחנו עוברים מהפך ברפורמה חדשה בחינוך כי מצבנו היה "על הפנים" כבר כמה שנים.

ישראל חסון: אני מקווה לטובה.

ישראל חסון: כבוד השר ערך סיור אצלנו ונתן הרבה סיוע ותמיכה.

ישראל חסון: יש לי בקשה אחת, כבוד השר: באתי מהמגזר הדרוזי, ואני מאוד מקווה שמערכת החינוך בכלל בארץ תהיה שווה.

ישראל חסון: כי לא יכול להיות שהבן שלי שלומד בדליה והבן שגר בדניה יקבל דברים טובים יותר מהבן שלי, ובסופו של דבר שניהם מתגייסים לאותה יחידה בצה"ל.

ישראל חסון: אני מאוד מבקשת ממך שתיקח את העניין ברצינות, תסיר את הגבולות כדי לתת כמה שאפשר לכולנו, שנהיה כולנו שווים, לפחות בחינוך.

זבולון אורלב: תודה רבה, גברת חסון.

זבולון אורלב: אני מכבד אותך ומקבל את פנייך בברכה.

זבולון אורלב: מר יצחק רחמים, מנהל בית ספר "תומר" בבית שאן.

יצחק רחמים: אני רוצה להגיד תודה על ההזמנה להשתתף בדיון ותודה על האפשרות להביע את דעתי ואת עמדתי.

יצחק רחמים: יש לי הרגשה שאנחנו נוכל להגדיר את התקופה של השנתיים האחרונות ואת השנים הבאות כתקופה היסטורית בהתפתחות משרד החינוך.

יצחק רחמים: אני כמנהל בית ספר מרגיש שינוי בצורה בלתי רגילה בכל התחומים בחיי בית הספר- -

זבולון אורלב: זה בית ספר ממלכתי יסודי?

זבולון אורלב: יצחק רחמים:     	כן.

זבולון אורלב: אני מרגיש שינוי בכל התחומים בחיי בית הספר.

זבולון אורלב: לדוגמה, אנחנו הכנו תוכנית עבודה לשנת הלימודים הבאה כבר לפני כחודש ימים, ערב סיום שנת הלימודים.

זבולון אורלב: אתם ברפורמת "אופק חדש"?

יצחק רחמים: כן.

יצחק רחמים: אני מניח שזה בבתי ספר נוספים.

יצחק רחמים: ישבנו יומיים בבית הספר בסיום שנת הלימודים כדי להכין את תוכנית העבודה לשנת הלימודים הבאה.

יצחק רחמים: תוכנית הלימודים מובנית, עם יעדים, עם מטרות, דרכי פעולה, מדדים, משוב, הערכה, בקרה.

יצחק רחמים: התוכניות האלה מוגשות, מובנות.

יצחק רחמים: הלוואי שעוד הרבה מסגרות יפעלו בעניין הזה.

יצחק רחמים: בבית הספר יש לנו מפעל הזנה, ואין שום בעיה למורים להיות שותפים למפעל ההזנה בבית הספר, ואין שום דרישה לפיצוי כספי או דרישות מן הסוג הזה.

יצחק רחמים: זה נעשה ברוח טובה, ובית הספר  לובש אופי של בית חינוך כשהוא מטפל בילד בכל תחומי החיים- -

זבולון אורלב: פרויקט השאלת ספרים מתקיים אצלכם?

יצחק רחמים: מאז שאני בבית הספר, זה 10 שנים, יש לנו פרויקט השאלת ספרים, ואין שום בעיה עם זה.

יצחק רחמים: יש לנו בעיה: אנחנו לא מקבלים אף לא שקל אחד.

יצחק רחמים: קיבלנו מכתב הזמנה לפני כ-3 חודשים להביע את דעתו ואת עמדתנו אם אנחנו מעוניינים.

יצחק רחמים: הבעתי מידית, כמובן, שכן.

יצחק רחמים: כרגע זה מתבסס על העיקרון שאנחנו גובים מההורים את הכסף, על-פי התקנון והחוזר של ועדת החינוך, ועם זה אנחנו עובדים.

יצחק רחמים: זה עובד מצוין, ואין שום בעיה.

יצחק רחמים: אדרבה, הקושי שלנו זה אותן משפחות שיש להן קושי לעמוד- -

זבולון אורלב: לשלם גם את האגרה הזאת.

יצחק רחמים: כן.

יצחק רחמים: משרד החינוך אמנם תומך במלגות, אבל הן מאוד צנועות מאוד.

יצחק רחמים: לא נלאה אתכם, אבל אין ספק – אנחנו מודעים לכך שיש משפחות לא מעטות במצב סוציו-אקונומי מורכב, משפחות חד-הוריות בעלות קושי כלכלי.

זבולון אורלב: בהזנה ההורים עומדים בתשלומים?

יצחק רחמים: עומדים בתשלומים.

יצחק רחמים: ברשות המקומית יש ועדת מלגות, ואין ילד שמבקש לאכול, ואין לו האפשרות הזאת.

יצחק רחמים: הסכום שנקבע הוא סכום גג – כ-450 שקל בבית שאן, ומשפחות נזקקות מקבלות גם מלגה.

יצחק רחמים: כל הילדים, ללא יוצא מן הכלל, אוכלים בכיתות.

יצחק רחמים: אין שום בעיה.

זבולון אורלב: לא כל משפחה צריכה לשלם 450 שקל, התשלום הוא על-פי- -

יצחק רחמים: אז אני אומר, יש ועדת מלגות במידה שיש משפחות- -

זבולון אורלב: לא, לא, ועדת החינוך אישרה בקשה של המשרד, שדווקא ציינתי במליאת הכנסת שההצעה הזאת משופרת וטובה יותר מההצעה בשנה שעברה, שלפיה, שמשפחה משלמת עד סכום מסוים היא לגמרי פטורה מתשלום.

זבולון אורלב: נדמה לי עד הכנסה של 1,360 ₪ לחודש לנפש למשפחה המשפחה פטורה לחלוטין מתשלום.

זבולון אורלב: העליתם את הרף.

זבולון אורלב: אני ציינתי את זה במליאה, אז אני מציע לך לשים לב שהגבייה תהיה - -

שמשון שושני: הם עובדים מול הרשות.

זבולון אורלב: טוב.

יצחק רחמים: רק עוד משפט אחד: אני מוכרח לשבח את היוזמה של "נעלה לירושלים".

יצחק רחמים: בזכות התוכנית הזאת שקיימת במשרד החינוך כל צוות בית הספר הגיע לירושלים בסיום שנת הלימודים.

יצחק רחמים: קיבלנו מימון ממשרד החינוך להסעה, והעלינו לכאן שתי כיתות לבקר בירושלים.

יצחק רחמים: אין לי ספק שהתלמידים בכוחות עצמם לא יגיעו לשם, ואני בהחלט מברך על היוזמה הזאת.

יצחק רחמים: תודה רבה.

זבולון אורלב: תודה רבה לך.

זבולון אורלב: אחרונת הדברים, ד"ר ורדה גרנות, מנהלת בית ספר "גורדון" בפתח-תקווה.

זבולון אורלב: בית ספר מפורסם.

ורדה גרנות: כפי שאמרת, כבוד היושב ראש, האחרונים הם תמיד בסוף.

זבולון אורלב: לא הבנתי את ה"אחרונים הם תמיד בסוף".

זבולון אורלב: האחרון יהיה שר החינוך, אני מצטער לאכזב אותך.

זבולון אורלב: אחריו אני אדבר.

ורדה גרנות: מה שהתכוונתי להגיד הוא שכל מה שרציתי לומר, כבר נאמר.

ורדה גרנות: לא ידעתי שידידי שיושב לימיני הוא גם מנהל בית ספר- -

גדעון סער: מנהלת יסודי?

ורדה גרנות: כן.

ורדה גרנות: פשוט נרשמתי כי אמרתי שאם אני כבר פה, שתהיה נציגות למנהלים.

ורדה גרנות: אני מחזקת אותך.

ורדה גרנות: לכן רציתי להתייחס לשני דברים בקצרה ואף על פי שנאמרו, אני בכל זאת אגיד מילה: ראשית, בעניין השאלת ספרים.

ורדה גרנות: דיברנו על כך בישיבה הקודמת שהייתי מוזמנת אליה על-ידי חברת הכנסת מיכאלי.

ורדה גרנות: אני מאוד מקווה שאכן נוכל לקיים את זה.

ורדה גרנות: הדבר השני הוא המיצ"ב, כבוד השר, שהתייחסת אליו, שהם מדדים בית ספריים.

ורדה גרנות: אולי זה לא יהיה פופוליסטי להגיד, אבל אני מאוד שמחה שיש מיצ"בים הן מבחינה לימודית ולא פחות מבחינה חברתית, אקלימית וערכית.

ורדה גרנות: זה מכניס את בית הספר למסגרת.

ורדה גרנות: אני יכולה להשוויץ שאני בממוצע הציונים הגבוהים הארציים, ואולי בגלל זה אני מספרת, אבל זה באמת עושה טוב לבית הספר ולמורים.

ורדה גרנות: אני רוצה לסיים בברכה לכבוד השר, שאני מאחלת לך שיתגשם חזונך לעמוד בראש מערכת הנותנת את הדעת על ערכי אדם, לאום, מולדת וחברה, ובד בבד – מערכת המקדמת ומפתחת את רמת הידע, המחקר והתרבות.

ורדה גרנות: אני רוצה לקוות ולהאמין שאנחנו המחנכים, נרעיף אהבה ואכפתיות לתלמידים, אזרחי דור המחר, נשתף ונקשיב למצוקותיהם, כי עלינו לדעת שילד קטן, מתוסכל וחסר ישע, יתחשבן, וכשיגדל – יתחזק, וכנראה, יצטרף לעולם הפשע.

ורדה גרנות: אך אם נראה לו שאכפת לנו ממנו וממשפחתו יש סיכוי שיחזיר לחברה כשיגיע תורו.

ורדה גרנות: אני רוצה שנוכיח לעצמנו יום יום ושעה שעה שעדיפה דרך השלום על דרך המלחמה הן בין העמים ובראש ובראשונה - - - אמן.

זבולון אורלב: תודה רבה לך, ד"ר גרנות.

ורדה גרנות: בדיוק סיימתי.

זבולון אורלב: אדוני השר, תורך.

זבולון אורלב: אני בכלל לא קיבלתי רשות דיבור, ואני לא רוצה לקחת רשות דיבור, אלא רק להעיר שתי הערות: ראשית, בתוכנית של התאמת מערכת החינוך למאה ה-21 מדובר, בצדק, על הפריפריה של הצפון והדרום, ואני מבקש שוב כהרגלי לחשוב גם על ירושלים.

זבולון אורלב: לאורך כל הדרך, לפחות בשדולה לענייני ירושלים, אנחנו משתדלים מאוד שלא ייגרע מקומה של ירושלים לעומת כל חלק אחר בארץ.

זבולון אורלב: אנחנו משתדלים שכל דבר שמתקיים בארץ יתקיים גם בירושלים, מפני שמערכת החינוך בירושלים, שהיא עתידה, היא אחת הסיבות להגירה השלילית של אוכלוסיות חזקות בירושלים.

זבולון אורלב: בין היתר, כנראה, זה גם סוגית מערכת החינוך.

זבולון אורלב: אם אנשים ימצאו מערכות חינוך מפותחות וטובות בפריפריות אחרות עלולים לעזוב את ירושלים, ואנחנו מאוד רוצים שאנשים יישארו בירושלים.

זבולון אורלב: העצה השנייה – יש הרבה מחקרים שעוסקים בפיצוח סוד החינוך – איפה ההשקעה הכי טובה, שאם תשקיע שם תקבל את התוצאה ואת הבונוס הגדול ביותר: להשקיע בבניינים, להשקיע בתוכניות לימודים- -

גדעון סער: במורים.

זבולון אורלב: כן.

זבולון אורלב: התוצאה ידועה: ההשקעה הטובה ביותר היא השקעה במורים.

זבולון אורלב: ככל שתשקיע יותר במורים תקבל בדרך כלל את התוצאה הטובה ביותר.

זבולון אורלב: הוצגו כאן באמת תוכניות מאוד מרשימות.

זבולון אורלב: אני ותיק במערכת החינוך, ואני אומר לך, אדוני השר, באמת הצגתם היום מערכת שמפיחה תקווה, מפיחה אמונה ומפיחה רוח חדשה, ומערכת החינוך מאוד זקוקה באמת לתקווה חדשה.

זבולון אורלב: אבל בסופו של דבר – מה יקרה עם אותם 120 אלף מורים שחלקם בהסתדרות המורים וחלקם בארגון המורים, אבל כולם הם מורים של עם ישראל.

זבולון אורלב: אם נדע לטפל נכון באוכלוסיית היעד הזאת בכל המובנים, לא רק בשכרם, אלא מעמדם וכדומה, הרוח החדשה, התקווה החדשה, התוכניות, החזון שאתה מציג יש סיכוי טוב שהדברים האלה יתנחלו בלבבותיהם של המורים ויעבירו את זה הלאה.

זבולון אורלב: לכן אני מציע שלצד כל התוכניות, כדבר רוחבי, תמיד לראות את המורים בראש ובראשונה כמטרה החשובה ביותר.

זבולון אורלב: אדוני השר, בבקשה, אם תוכל להתייחס.

זבולון אורלב: אחריך אני אסכם בקצרה.

גדעון סער: אני אתייחס לנקודות שהועלו כאן.

גדעון סער: בעניין חלק מהם נתתי למנכ"ל להתייחס.

גדעון סער: חבר הכנסת מילר איננו, אני יכול רק לומר שיש לנו סיבה מספקת להיות מוטרדים מהתוצאות של המבחנים הבינלאומיים, ושמנו את זה כיעד, אנחנו פועלים בכיוון, וגם כמערכת אנחנו ניבחן על היכולת להשתפר.

גדעון סער: כמובן, בחינוך בכלל, מי שמנסה להציג תמונה כזאת הוא לא אמין.

גדעון סער: השיפור הוא בדרך כלל כזה, אבל יש לנו מטרות מאוד ברורות.

גדעון סער: באולימפיאדות השונות שהיו בכימיה ובפיזיקה היינו בין ה-20 הראשונים ובמתמטיקה היינו במקום 53.

גדעון סער: אני לא הייתי מציע להסיק מסקנות מרחיקות לכת לא מהאולימפיאדות שהשגנו בהן הישגים יותר טובים ולא מהאולימפיאדה שהשגנו הישגים פחות טובים.

גדעון סער: המדד המשקף יותר, לדעתי, הוא מבחן שמכיל מדגם מייצג של המערכת כולה.

גדעון סער: כאשר אתה מדבר על משלחת של מספר תלמידים, כמובן, אנחנו צריכים לשאוף למקומות הכי גבוהים ולהכין כמו שצריך, אבל יש הרבה משתנים רנדומליים שמשפיעים על התוצאה.

גדעון סער: לכן כמי שלא מקל ראש במשמעות של התוצאות הלא טובות שהיו במשך הרבה מאוד שנים במבחנים הבינלאומיים, ושאפשר לשפר אותם, אני רק אומר שצריך להבין את העניין הזה כי העיסוק התקשורתי שהוא לפעמים גם העיסוק הציבורי לא יודע תמיד לבצע את ההבחנות הנכונות.

גדעון סער: הרחבה של הגיל הרך ל-4-3 – התייחסו לזה נציגת השלטון המקומי וחברת הכנסת רונית תירוש.

גדעון סער: אנחנו בוחנים אפשרות להרחבה מסוימת בפריפריה באזורי עדיפות לאומית, מדורגת בזמן באופן דיפרנציאלי, לפי אשכולות.

גדעון סער: אנחנו עובדים על זה כרגע.

גדעון סער: יכול להיות שמה שחברת הכנסת רונית תירוש אומרת, שצריך לרענן את הרשימה, יכול להיות שצריך גם להוציא.

גדעון סער: תמיד למדתי שבמדינת ישראל לקחת הטבה זה מאוד קשה, ולא משנה מי אוחז בה.

גדעון סער: אבל יכול להיות שצריך לעשות את זה.

גדעון סער: אנחנו בוחנים את זה במגבלת משאבים מאוד קשה.

גדעון סער: אם נלך לזה, נלך בשינוי לא דרמטי, אבל ננסה ליצור תוואי כזה.

גדעון סער: אנחנו בדיוק יושבים על הנקודה הזאת.

גדעון סער: בנושא האלימות: אני מתכוון לתמוך.

גדעון סער: בינתיים קיבלתי את הצעת חוק העונשין (תקיפת עובד חינוך) של חבר הכנסת אורלב- -

זבולון אורלב: שכבר הונחה על שולחן הכנסת.

גדעון סער: מעולה.

גדעון סער: תביא את זה אחרי הפגרה לוועדת שרים לחקיקה, ואני מתכוון להיאבק בכל הכוח להעביר את הצעת החוק הזאת כי היא הצעה נכונה ומתייחסת, בצדק, לתקיפת עובד הוראה כחמורה יותר מתקיפה סתם, לפי חוק העונשין.

גדעון סער: אגב, יש עוד קטגוריות כאלה בחוק העונשין.

קריאה: חוק - - -

גדעון סער: נכון.

גדעון סער: לכן אני אומר, שזה, לפי דעתי, צריך להיות המקרה הראשון.

גדעון סער: אתי בנימין התייחסה לאלימות של מורים נגד תלמידים.

גדעון סער: אל"ף, בכל המקרים המתאימים ננקטים צעדים על-ידי המשרד, ננקטים הליכים.

גדעון סער: אבל אני רוצה להוסיף את דעתי, שלא כל המקרים הנטענים כלפי מורים משקפים את המצב.

גדעון סער: מדוע?

גדעון סער: כי היום כשמורה עושה דבר שאני מצפה מאיש חינוך לעשות כאשר הוא רואה שני ילדים בתגרה אלימה ומפריד, אז אחרי זה הוא לפעמים מואשם באלימות.

גדעון סער: אני אומר שלמורה צריך לתת כוחות – לפי החוק, לפי הדין, אף אחד לא מבקש, חלילה, כוח לפעול באלימות, אנחנו שוללים את זה, אני רוצה שהדברים האלה יהיו ברורים.

גדעון סער: אבל אתה צריך גם לתת בהפעלת סמכות מול ילדים כלים מינימליים ולצפות שהמורה ייקח על עצמו משימות שהן מעבר למשימה הלימודית הצרה.

גדעון סער: זה יכול להיות גם, למשל, במקרה שאני מצפה מאיש חינוך שרואה תגרה אלימה.

גדעון סער: אבל נוצרה מציאות שלפעמים המורה יכול גם לחשוש למה לו להתערב בזה.

אתי בנימין: - - -

גדעון סער: אז אני רק אומר שבמקרים האמיתיים צריך לטפל בחומרה כי אלימות היא לא דרך לחנך.

גדעון סער: שנית, לא כל המקרים הנטענים הם, לפי דעתי, מקרים אכן אמיתיים מכל מיני סיבות.

גדעון סער: העלה חבר הכנסת אלקין את חוק מעמד עובד הוראה.

גדעון סער: אני חייב להגיד שבתחילת הקדנציה קראתי את הצעת החוק שהוכנה בקדנציה הקודמת.

גדעון סער: היו לי מספר השגות עליה, ומהטעם הזה לא קידמתי אותה.

גדעון סער: הבנתי שאם אני צריך לקדם אותה אני לא בהכרח רוצה להחיל דין רציפות על הנוסח שהוכן בקדנציה הקודמת, אלא אני צריך לבחון שינויים, וזה דורש זמן.

גדעון סער: אני לא יודע להתחייב מתי יהיה לי קצת זמן בשביל להיכנס לעניין הזה כי זה חוק עבה מאוד, אבל אני לא בטוח שאני רוצה לקדם את הנוסח שהוכן בקדנציה הקודמת.

גדעון סער: אני מסכים שצריך ללכת למהלך של עיגון הפרופסיה בחקיקה.

גדעון סער: נשתדל.

גדעון סער: נושא של ליבה: חברת הכנסת וילף העלתה את הנושא בכמה מעגלים: אז קודם כול לגבי הנושא של הרשתות החרדיות, אני אמרתי גם במליאת הכנסת שקיבלתי החלטה פשוטה מאוד – לבצע הנחיה של שני יועצים משפטיים לממשלה שלא בוצעה בעבר, אדוני היושב ראש – אותך עדכנתי לפני שעדכנתי את מליאת הכנסת- -

זבולון אורלב: אני הדלפתי להם שאנחנו נפגשים פעם בשבוע.

גדעון סער: - - בעניין תקצוב לרשתות שמקבלות 100% מהמדינה, לפי ביצוע הליבה.

גדעון סער: כלומר אם לא מבצעות 100% ליבה, לא יקבלו 100% תקצוב.

גדעון סער: אם הן מבצעות 80%, יקבלו 80%; אם הן מבצעות 90%, יקבלו 90%, וכן הלאה.

עינת וילף: כולל- - -

גדעון סער: חברת הכנסת וילף, צאי מנקודת הנחה שאני יכול להתייחס לנושא הזה על כל הרבדים שלו – אני מתחיל מנושא התקצוב.

גדעון סער: כי לפי דעתי, הכלי המרכזי שיש בידי המדינה הוא קודם כול סוגית התקצוב.

גדעון סער: אם אנחנו מגדירים סטנדרט לבית ספר שמקבל תקצוב, כמו בית ספר ממלכתי או ממלכתי דתי הוא צריך לעמוד בסטנדרט.

גדעון סער: לא עומד בסטנדרט – לא מקבל תקצוב.

גדעון סער: זכיתי לאי אלו התקפות – זה לא משנה, זה לא ישנה.

גדעון סער: שגיא, כבר הנחית לתקצב לפי ההנחיה, וזה כבר מתבצע מ-1 בספטמבר.

גדעון סער: העניין השני הוא הפיקוח.

גדעון סער: הפיקוח, כפי שקיימה מדינת ישראל במהלך כל השנים, 62 שנה, על מערכת החינוך החרדית איננו מספק.

גדעון סער: קודם כול מספר המפקחים הוא – איך להגיד את זה בצורה מנומסת – אי אפשר לפקח עם מספר המפקחים שהוקצה למשימה באופן אפקטיבי.

גדעון סער: לכן פניתי זמן קצר אחרי שנכנסתי למשרד, למשרד האוצר וביקשתי תוספת תקנים למשימה הזאת.

גדעון סער: אני לא יודע כמה פעמים זה נעשה בעבר כי הרי גם כשיגיעו התקנים תהיה לזה משמעות.

גדעון סער: קיבלתי אישור במסגרת דיוני התקציב, מתוך בקשה של 40 תקנים, ל-15 תקני פיקוח.

גדעון סער: בקרוב יתפרסמו המכרזים לאיוש 15 תקני פיקוח, כשלב ראשון בתוכנית הזאת.

גדעון סער: אני יוצא מנקודת הנחה, וזה יהיה על-פי קריטריונים שיוגדרו במכרז.

גדעון סער: אני מניח שכשנאייש את התפקידים האלה יהיה לנו פיקוח טוב יותר.

גדעון סער: שלישית – עניין המבחנים.

גדעון סער: אני עושה מאמץ די ארוך, כבר קרוב לשנה, לשכנע את הרשתות להצטרף לבחינות מיצ"ב.

גדעון סער: אני חייב לומר שבשלב מסוים קיבלתי הסכמה, ואפילו הייתי בבית הרב עובדיה יוסף שהנחה להשתתף בבחינת המיצ"ב.

גדעון סער: לצערי, הנחייתו של הרב לא כובדה – לא מצדי.

גדעון סער: הרשת לא עמדה בדבר הזה.

גדעון סער: אני מקיים עכשיו שיחות נוספות, ואני מקווה שהם יביאו לתוצאה.

גדעון סער: כל מי שמבין עניין יודע שזה כלי שמסייע לבתי הספר עצמם.

גדעון סער: במקום שלא נמדדים הסיכוי שיהיה שיפור בהישגים הוא סיכוי יותר קטן.

גדעון סער: אנחנו הבענו הסכמה לבצע במבחנים את אותם שינויים נדרשים מאורח חיים שונה, בטקסטים וכדומה, העיקר שתהיה מדידה עניינית, שלא יהיה דבר שיכול להיות פוגע באיזשהו אופן.

גדעון סער: אנחנו עומדים על זה.

זבולון אורלב: יושב פה גם יושב ראש סיעת ש"ס, חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

גדעון סער: נכון.

גדעון סער: אני הייתי באותה פגישה שדיברתי עליה עם שלושה מתוך ארבעת שרי ש"ס.

גדעון סער: אני חייב להגיד שיש לי הרבה מאוד שיחות על זה עם שרי ש"ס; אני חייב להגיד שכולם אומרים לי: "אתה צודק".

זבולון אורלב: אבל?

גדעון סער: אני לא אומר "אבל".

גדעון סער: אני מקווה שבקרוב יהיו תוצאות מכיוון שזה לא "טובה" שעושים לשר החינוך, זאת "טובה" שעושים לבתי הספר ולילדים שלומדים בבתי הספר האלה.

גדעון סער: שוחחתי על כך גם בישיבה עם סיעת יהדות התורה.

גדעון סער: אני רוצה לנסות לקדם את הנושא הזה בדיאלוג תוך התחשבות במרכיב השונות הקיים בממד התרבותי.

גדעון סער: אני מקווה שנצליח.

גדעון סער: אבי גור – אמרתי שתהיה תוספת בתשע"א לחינוך התעבורתי בחטיבה העליונה.

גדעון סער: לעומת מה שבוצע בתש"ע זה למעשה יוכפל ויגיע למה שהיה בעבר בשלב המקסימלי.

אברהם מיכאלי: כולל מבחני תיאוריה, אדוני השר?

אברהם מיכאלי: אמרו שיעשו את זה בתיכון- -

גדעון סער: לא ידוע לי על זה.

גדעון סער: לא ידוע לי שזה היה בעבר- -

אברהם מיכאלי: לא במימון משרד החינוך.

גדעון סער: אני לא מתמצא בתוכנית הלימודים.

גדעון סער: הבעיה הייתה שבשלב מסוים כתוצאה מקיצוץ בתקציב הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, אנחנו אולצנו לקצץ בתש"ע בהיקף השעות.

גדעון סער: ניסינו למצוא פתרון ומצאנו פתרון שמאפשר לנו להכפיל את מספר השעות בתשע"א לרמה שבעבר הייתה הרמה המקסימלית.

גדעון סער: אני מדבר על חטיבה עליונה.

גדעון סער: בסוגיה הזאת אני לא יודע, אני מוכן לבדוק את העניין.

זבולון אורלב: איזו סוגיה?

גדעון סער: בשאלה של תיאוריה.

גדעון סער: אני לא חושב שבתי הספר עשו את זה, ואני לא חושב שזה מתוכנן כרגע.

אברהם מיכאלי: עשו את זה.

אברהם מיכאלי: השאלה היא אם המשרד לוקח בחשבון וזה יהיה בפיקוח של המשרד, כי אחרת בתי ספר יעשקו את התלמידים- -

גדעון סער: אנחנו לא מפקחים על כל הנושא של רישיון נהיגה.

גדעון סער: אני אומר את זה כאדם שאין לו רישיון נהיגה.

גדעון סער: כל עניין רשיון הנהיגה הוא באחריות משרד התחבורה.

זבולון אורלב: בתקופה שאתה למדת לא היה חינוך תעבורתי.

גדעון סער: אבל מה שזהה בתקופה ההיא ובתקופה הזאת זה ברשות הרישוי של משרד התחבורה ולא במשרד החינוך, ואינני בטוח שאנחנו יכולים לקבל בשלב הזה את המטלה הזאת.

זבולון אורלב: זה פוסל אותך מלהיות שר התחבורה, אם אין לך רישיון?

גדעון סער: לפי דעתי, לא.

גדעון סער: אבל אני חייב להגיד שאין לי שאיפה כזאת, ויש שר תחבורה שעושה עבודה טובה בתחומו.

זבולון אורלב: נכון, יש גם הולכי רגל.

גדעון סער: אני בהולכי הרגל.

גדעון סער: גברת מיראדה חסון – אני בעד לפעול לשוויון בחינוך.

גדעון סער: אנחנו עושים מאמצים גדולים מאוד.

גדעון סער: היו לנו השנה הישגים טובים מאוד במגזר הדרוזי באופן ספציפי: גם תקצוב דיפרנציאלי – איפה שאנחנו יכולים להכניס ממד דיפרנציאלי שלוקח בחשבון שיקולים סוציו-אקונומיים – אנחנו עושים את זה.

גדעון סער: צריך לפעול יותר, מעבר לאותו בסיס שצריך להיות המינימום שצריך להיות לכלל ילדי ישראל.

גדעון סער: ליצחק רחמים אני יכול להגיד, יישר כוח על העבודה שלכם.

גדעון סער: החינוך זה קודם כול המורים והמנהלים בשטח, עובדי ההוראה.

גדעון סער: אנחנו נותנים למערכת את הכיוונים ואת היעדים, נאבקים לתת למערכת את הכלים.

גדעון סער: בסופו של דבר העבודה הקשה והחשובה ביותר מתבצעת על-ידי אנשי החינוך בשטח.

גדעון סער: לכן אני אומר לשניכם – תודה רבה.

גדעון סער: לגבי נושא ירושלים והתקשוב: קודם כול ירושלים נכנסת בהרבה מאוד תוכניות.

גדעון סער: למשל ציינתי את הכנסת ירושלים לסל התרבות בשנה הבאה.

גדעון סער: אני לא רוצה לומר משהו על תחום התקשוב לשנתיים הראשונות כי קודם כול המשמעות היא שאם אני אומר אני עומד במילתי, ואם אני אגיד את זה עכשיו אני אצטרך לעמוד במילתי; אם אני צריך להגיד את זה עכשיו אני אצטרך לפגוע בדרום ובצפון, והגדרנו שבשנתיים הראשונות – אז מתבצע המאמץ.

גדעון סער: חשוב להבין שזה חלק מתוכנית רב-שנתית שבסופו של דבר תתבצע בכלל מערכת החינוך, ובהחלט אני רואה בירושלים עדיפות בשלב הבא.

גדעון סער: נבדוק מה אפשר לעשות, אני לא רוצה להבטיח משהו שאני לא אקיים.

זבולון אורלב: הבטחת לבדוק, לפחות.

גדעון סער: לבדוק.

גדעון סער: אבל יכול להיות שהפתרון יהיה ששלב ב' יהיה ירושלים לפני מקומות אחרים, אבל אנחנו משקיעים משאבים תוספתיים בהרבה מאוד דברים בירושלים, חלק מהם הצגנו כאן.

אברהם מיכאלי: אדוני השר, מצאנו פטנט: לקראת יום ירושלים גם ירושלים מקבלת מתנה.

אברהם מיכאלי: אז אולי נחשוב גם על זה.

גדעון סער: אם הייתי מפרט את כל הדברים – אני לא באתי עם הדברים שעשינו בירושלים דרך "תקנת ירושלים" ובדרכים אחרות.

גדעון סער: אנחנו כל הזמן משתדלים לעזור לירושלים.

גדעון סער: אנחנו מטפלים במגוון של דרכים במרכיב של כוח אדם בהוראה.

גדעון סער: גילה נגר הציגה מרכיב אחד, ואני יכול להציג פה הרבה מאוד אלמנטים, ואולי נייחד לזה ישיבה כי יש הרבה מאוד דברים, גם בהכשרת מורים וגם בהיבטים אחרים שהם חשובים מאוד.

גדעון סער: אני מסכים עם מה שאתה אמרת.

גדעון סער: אני מקווה שלא נאכזב, כי יש ציפיות.

גדעון סער: אני מבקש את העזרה של כולם כי המשימה היא קשה.

גדעון סער: אני מבקש מהמנכ"ל בנקודות שלא התייחסתי, כי יש עוד כמה כאלה, להשלים.

שמשון שושני: חבר הכנסת אלקין דיבר על התמקצעות המורים למתמטיקה.

שמשון שושני: הצדק עם חבר הכנסת אלקין – יש מורים למתמטיקה שאין להם כישורים מספיקים.

שמשון שושני: לכן בדקנו, ואנחנו בודקים גם את תוכנית ההתמקצעות שהייתה עד היום במסגרת הניסיונות שלנו לשפר את איכות ההוראה.

שמשון שושני: אולי הגברת זהבה שמש, בשני משפטים, רק תגידי מה אנחנו הולכים לעשות בשנת הלימודים תשע"א בנושא המתמטיקה.

זהבה שמש: אנחנו הולכים להרחיב את ההתמקצעות בדגם של "אופק חדש", קרי לקחת את הידע המתמטי, להכשיר מורים עם הידע המתמטי בתוספת ידע דידקטי שהיה פחות בהתמקצעות הקודמת, ודגש על שכבת הגיל שאותה הם מלמדים.

זהבה שמש: כל מורי א'-ב' מתבקשים ללמוד במהלך שלוש שנים מודולות של 30-30-30 – 90 שעות.

זהבה שמש: כך בשכבת ג'-ד', כך בשכבת ה'-ו'.

זהבה שמש: יהיה מסלול מיוחד לרכזים, מסלול מיוחד למורי מורים ומסלול מיוחד למדריכים.

זהבה שמש: בקיצור, פתחנו שישה ערוצים שונים לקהלי היעד השונים שלנו כדי להכין את כלל המערכת בידע מתמטי וידע דידקטי שנדרש להוראת המתמטיקה בחינוך היסודי.

אברהם מיכאלי: שינוי שיטת למידה.

זהבה שמש: בתוך הידע הדידקטי הם לומדים איך עובדים עם נושא של מתמטיקה בצורה אחרת.

אברהם מיכאלי: - - - משהו חדש.

אברהם מיכאלי: הרי יש ויכוח- -

זבולון אורלב: אברהם, לא מחליפים שיטות ולא חוזרים לבדידים ולא ל"עברית שפה יפה".

רונית תירוש: היו בזמנו שש שיטות שנבדקו, כולל "שיטת סינגפור".

רונית תירוש: אתם בחרתם אחת מתוך השש?

זהבה שמש: בצד המעשי בתי הספר יכולים לבחור מתוך השש שניתנו להם בזמנו, וזה בסדר ולגיטימי.

זהבה שמש: כשמלמדים אותם בהכשרה תהליכי התמקצעות עובדים איתם איך להביא את הגישה השונה.

זהבה שמש: זה כמו שעשינו בקריאה מא'-ב': הם יכולים לעבוד עם כל השיטות והגישות, אבל צריכים להבין "מאחורי הקלעים", בעיקר הידע המתמטי שהיה חסר להם.

זבולון אורלב: שיטת השפה כמכלול עדיין לגיטימית?

זהבה שמש: לא, זה בקריאה.

זבולון אורלב: רציתי לשמוע שלא.

זבולון אורלב: נעים לשמוע שלא.

זבולון אורלב: זאת הייתה מלחמת עולם בכנסת ה-15.

שמשון שושני: חברת הכנסת וילף: חוזר המנכ"ל מספטמבר האחרון בנושא האלימות – אנחנו עושים מעקב אחר ביצוע החוזר בכך שמנסים לאסוף תמונה מן השטח, אבל התוצאות הסופיות שלו צריכות לבוא לביטוי במבחני המיצ"ב שמוסרים לנו אינפורמציה גם לגבי מצב האלימות בבתי הספר.

שמשון שושני: אם שם לא יחול שיפור תוך שתי שנות לימוד – כי זה לא מהיום למחר – אני לא יודע אם נקטנו את האמצעים הנכונים.

שמשון שושני: אני מאוד מקווה, על-פי התגובות שאנחנו מקבלים מן השטח, שמשהו קורה, ושהאווירה משתפרת ושהאקלים הבית-ספרי משתפר בחלק גדול מבתי הספר כתוצאה מן החוזר ומהדרכה מסיבית.

שמשון שושני: אין כאן עניין מחקרי כזה שבינתיים אנחנו יכולים לומר שמהיום למחר העניין ישתפר תוך שנת לימודים אחת.

שמשון שושני: אני מתאר לעצמי שבמבחני המיצ"ב הבאים נקבל תמונה אמיתית.

עינת וילף: אבל האם יש משהו מיוחד בקיץ הזה לקראת היערכות לשנה הבאה כדי להבהיר שזה באמת מחלחל לשטח?

שמשון שושני: הדבר היחיד הוא כנסי המנהלים שהשר והמנכ"ל עושים לקראת פתיחת שנת הלימודים- -

גדעון סער: בכל המחוזות.

שמשון שושני: - - כדי להדגיש את הדברים פעם נוספת, לעמוד עליהם פעם נוספת, להבהיר פעם נוספת סמכות ואחריות בנושאים האלה וכל מה שקשור בזה.

זהבה שמש: במסגרת הדרכה.

רונית תירוש: יש המבחנים שעושה בנבנישתי כבר שנים, אתם ממשיכים עם זה?

שמשון שושני: כן.

שמשון שושני: מישהו אחר עושה את זה, לא בדיוק בנבנישתי.

גדעון סער: אני אמרתי שהאינדיקציות שהיו בבדיקות של השנה האחרונה היו טובות.

גדעון סער: צודק המנכ"ל שתוצאות של חוזר מנכ"ל מ-1 בספטמבר השנה סביר לראות במיצ"ב רלוונטי לאותה שנה.

שמשון שושני: חברת הכנסת וילף, בנושא ההשתלמויות ההתפתחות המקצועית של המורים אולי נשמע את גילה נגר אם זה מתנהל כמו שצריך או לא מתנהל כמו שצריך.

גילה נגר: במסגרת אופק חדש אנחנו הולכים על שינוי מהמעלה השנייה.

גילה נגר: אנחנו יותר לא מדברים על השתלמויות, אלא על פיתוח מקצועי של עובד הוראה.

גילה נגר: בטווח של שלוש שנים כל עובד הוראה מתכנן לעצמו את הפיתוח המקצועי שלו בהלימה לתפקיד, בהלימה למקצוע ההוראה ובהלימה לוותק שלו.

גילה נגר: הוא ממלא את התוכנית שהיא ממוחשבת, מקיים דיאלוג עם מנהל בית הספר כדי לראות שהצורך של המורה הוא בהלימה גם לצורך של המוסד החינוכי וגם של הכוונות של מנהל בית הספר.

גילה נגר: אנחנו מרכזים את כל התוכניות האלה, מעבדים אותן ופותחים הכשרות ותוכניות לפיתוח מקצועי ברמה שאני מקווה שהיא אחרת ושונה.

גילה נגר: למה אני אומרת "אחרת ושונה"?

גילה נגר: כי קודם כול פתחנו את הדלת לאקדמיה.

גילה נגר: אנחנו עושים עכשיו את כל התהליכים של הפיתוח המקצועי גם עם אוניברסיטאות וגם עם מכללות; אנחנו לא מתמקדים אך ורק בכוח ההוראה המקומי שלנו, אלא הרחבנו, ואנחנו מקיימים דיאלוגים מאוד מקצועיים ומאוד משמעותיים עם האקדמיה, ואני רואה שיש תהליכים של שיפור.

גילה נגר: שנית, החזרנו למערכת החינוך את תוכנית הפיתוח הבית ספרית: מנהל עם צוות בית הספר שלו בוחרים את הנושא שהם רוצים להתמקצע בו ולהעמיק בו את הידע המוסדי והחינוכי ועובדים ולומדים בתוך המוסד החינוכי כשהכול מלווה בבקרות ובהערכות שאנחנו מקיימים.

גילה נגר: בהתמקצעות במתמטיקה אנחנו פועלים גם לגבי המורים הקיימים בפועל, אבל אנחנו גם משקיעים הרבה מאוד בהכשרת מורים למתמטיקה.

גילה נגר: אנחנו מסבים את האקדמאים שבאים להוראת מתמטיקה, אנחנו משבצים מורים אך ורק על פי מקצוע ההוראה שהם למדו, ולא שמורה לאזרחות ילמד מתמטיקה ומשהו אחר.

גילה נגר: עכשיו אנחנו גם הולכים על תוכנית חדשה שעוד לא הספקנו לעבד אותה ולהציג אותה – "עתידים בהוראה" גם במתמטיקה.

שמשון שושני: לא רציתי להרחיב.

שמשון שושני: השר כבר נתן תשובה למר ארז בנושא של הוספת שעות לחטיבות העליונות.

שמשון שושני: בשנה שעברה וגם בשנה הבאה הוספנו את השעות האלה בעיקר לכיתות המב"ר לפתיחת מספר כיתות מב"ר, וברור שיש כאן תוספת שעות.

שמשון שושני: עניין טוהר הבחינות מעסיק אותנו, ואני שמח שיושב ראש ארגון המורים הזכיר את העניין הזה.

שמשון שושני: נקטנו כבר צעדים מאוד חריפים בשנה שעברה לא רק בפסילת מחברות, אלא גם בהכרה בציוני בחינות של בתי ספר על-יסודיים.

שמשון שושני: אני מאוד מקווה שהצעדים הקשים והיד הקשה שנקטנו יביאו לשיפור בנושא הזה.

שמשון שושני: אני שמח שיושב ראש ארגון המורים חושב איתנו בראש אחד בנושא לש טוהר הבחינות.

שמשון שושני: אלו הדברים.

שמשון שושני: תודה.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: אני רוצה לסכם: מערכת החינוך בישראל זקוקה לחזון חינוכי, לימודי וערכי שיפיח בה רוח חדשה, תקווה ואמונה להתחדשות, השתפרות והעלאת רמת ההישגים בכל התחומים.

זבולון אורלב: ועדת החינוך והתרבות מברכת את השר ואת משרדו על החזון, היעדים והתוכניות שהוצגו על-ידי השר ועובדי משרדו יחד עם הדיווח על תוספת ניכרת של משאבים לביצוע תוספת התכנים הפדגוגיים.

זבולון אורלב: לדעת הוועדה, החזון, היעדים והתוכניות יוצרים רושם חיובי שיש בהם פוטנציאל טוב וחשוב להביא לשינוי במערכת החינוך.

זבולון אורלב: ועדת החינוך רואה בהשקעה בעובדי החינוך נושא ראשון במעלה בצד כל החזון, היעדים והתוכניות שהוצגו.

זבולון אורלב: הוועדה קובעת כי בסופו של דבר הוא העשייה, הפעולה והשינוי במציאות, ולכן היא תמשיך לפקח ולעקוב אחר התוכניות שהוצגו.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את הודעת השר בדבר המשך ההידברות והמשא ומתן עם ארגון המורים העל-יסודיים במטרה להגיע להסכם.

זבולון אורלב: הוועדה תתכנס שוב לדיון בהיערכות מערכת החינוך לשנת הלימודים, אי"ה ביום ראשון, ה' באלול, 15 באוגוסט וכך גם ב-29 באוגוסט.

זבולון אורלב: בדיון ב-15 באוגוסט היא תתמקד בהיבטים הפיזיים של מערכת החינוך שפורטו למשרד החינוך ומצויים בידי הילה.

זבולון אורלב: ב-29 בחודש יהיו לנו שני דיונים: האחד הוא דיווח על פתיחת שנת הלימודים, חדר המצב, הבעיות שאני מקווה שלא תהיינה קיימות וגם דיון על החינוך המיוחד בהשתתפות השופטת דורנר שעמדה בראש הוועדה.

זבולון אורלב: אנחנו מקווים שלא נצטרך לקיים דיונים באשר ליחסי העבודה בין ארגוני המורים לבין המשרד, שעד אז כולנו תפילה ותקווה שהם יגיעו להסדר ולסיכום חיובי.

זבולון אורלב: אבל בכל מקרה הוועדה תמיד מהווה מסגרת שבה ניתן לסייע כדי שיחזור השקט, השלום והשלווה למערכת החינוך.

זבולון אורלב: אני רוצה להודות לשר, למנכ"ל משרדו, לכל עובדי המשרד ולכל צמרת המשרד ולאחל לשר, למשרד, למורים, למנהלים, לגננות, להורים ולתלמידים שתהיה שנת לימודים פורייה ומוצלחת.

זבולון אורלב: אם אין הערות, הישיבה נעולה.

זבולון אורלב: תודה רבה.