ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 222, 2010-07-05 09:00

דוד רותם: הצעת חוק ליישום ההסכם בין ממשלת מדינת ישראל – לא ידעתי שיש "ממשלת מדינת ישראל".

דוד רותם: זה נקרא "ממשלת ישראל" – לבין הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי בדבר זכויות יתר, חסינויות והקלות המוענקות לארגון, התש"ע-2010.

דורית ואג: שיניתם את השם?

דורית ואג: במקור כתוב רק מדינת ישראל.

אפרת חקאק: השם של ההסכם עצמו זה עם ממשלת מדינת ישראל.

דוד רותם: אדוני היועץ.

אהוד קינן: בוקר טוב.

אהוד קינן: תודה על הטיפול המהיר, אנחנו יודעים שהלחץ רב.

דוד רותם: אם תדבר קצר, הטיפול יהיה עוד יותר מהיר.

אהוד קינן: מפאת כבודה של הוועדה ודאי שאדבר קצר, אבל את המינימום אומר.

אהוד קינן: מדינת ישראל, ממשלת ישראל, חתמה בשבוע שעבר הסכם הצטרפות עם ה-OECD בשעה טובה בפריז.

אהוד קינן: אני לא צריך להסביר בוועדה את חשיבות ההצטרפות ל-OECD.

דוד רותם: כדאי שתסביר את החשיבות, כי עסקנו בזה יותר מדי ואת החשיבות, עד הרגע, לא הבנתי.

אהוד קינן: נקודה מעניינת.

אהוד קינן: היות ואני נתלה באילנות גבוהים: ראש הממשלה, שר האוצר, שר החוץ ומטה, אני לא ארחיב.

אהוד קינן: יש שני תנאים לכניסת ההסכם לתוקף.

אהוד קינן: ראשית, התנאים תלויים לחלוטין בממשלת ישראל.

אהוד קינן: זאת אומרת, ה-OECD חתם על ההסכם, הוא ממתין לנו, זאת אומרת, זה בידינו.

אהוד קינן: יש שתי פעולות מתבקשות: פעולה אחת – אשרור ההסכם על-ידי הממשלה לאחר הנחה על שולחן הכנסת כנדרש, זה ייעשה.

אהוד קינן: זאת פעולה שתיעשה; הפעולה השנייה היא חקיקת חוק מתן חסינויות לעובדי הארגון,נציגי החברים וכו'.

אהוד קינן: זה בידי הכנסת.

דוד רותם: זה החוק הזה.

אהוד קינן: זה החוק הזה.

אהוד קינן: אני הולך לאו"ם לפני קרוב ל-60 שנה, או למעלה מ-60 שנה, אבל זה נכון עד היום.

אהוד קינן: אנחנו עוסקים ממש כרגע בשני ארגונים כאלה, ארגון CICA במרכז אסיה, שאולי מוכר לך, וארגון IRENA לאנרגיות מתחלפות, שאמור להיות מוקם באבו-דאבי.

אהוד קינן: כל ארגון כזה, ואני לא אזכיר את הבנק האירופי להשקעות והבנק האירופי לפיתוח וכו', כולל חוק אחד שחוקק על-ידי הכנסת בשנת 2008, מחייב הענקת מעמד לארגון, חסינויות לארגון, רכושו ופעולותיו, חסינויות לנציגי המדינות החברות בארגון וחסינויות בזכויות לפקידי הארגון.

אהוד קינן: זה כמובן עומד מול איזון אחר של מתן חסינויות במשפט הישראלי או במדינת ישראל, החרגה של קבוצות מסוימות.

אהוד קינן: זה קיים בדיפלומטים, זה קיים בקבוצות אחרות, וזה התנאי שאין בלתו.

אהוד קינן: גם ארגון ה-OECD, יש לו הסכם כזה, שהוא דומה להסכמים אחרים שאנחנו מכירים, וכל 30, למיטב זכרוני, המדינות החברות חתמו עם הארגון הסכם כזה.

אהוד קינן: זה תנאי.

דוד רותם: זה תנאי- - -

אהוד קינן: זה תנאי להצטרפות.

אהוד קינן: מדינה לא מצטרפת לארגון אם היא לא חותמת- - -

דוד רותם: עכשיו אנחנו יכולים להחליט אם ישראל מצטרפת ל-OECD.

אהוד קינן: בהחלט.

אהוד קינן: האמת, שלפי נוכחות הקוורום בוועדה, אדוני היושב-ראש יכול להחליט על כל דבר.

דוד רותם: לזה אנחנו רגילים.

אהוד קינן: הדברים ידועים ומוכרים, אני יכול להיכנס לפירוט, אבל מן הראוי להסב את תשומת לב הוועדה לנושא העיקרי, המורכב, או החריג לעתים, של מתן חסינויות וזכויות יתר לאזרחים ישראלים.

אהוד קינן: אני יכול לפרט את שאר החסינויות וזכויות היתר, אבל אני חושב שזה הדבר העיקרי.

אהוד קינן: אזרחים ישראלים יכול שיהיו בשני מצבים: נציגי מדינת ישראל לארגון, ולכך יש סעיף שקובע שנציגי מדינת ישראל לארגון לא ייהנו במדינת ישראל מחסינויות שנציגי מדינות אחרות נהנים.

אהוד קינן: אבל יש מערכת שנייה של פקידי הארגון, וככל שיהיו ישראלים, אנחנו מקווים שיהיו, מבין פקידי הארגון, סגל הארגון, דרישת הארגון החד-משמעית, שהם ייהנו מחסינויות וזכויות יתר ככל פקיד ארגון OECD אחר.

דוד רותם: זה בסדר, הם ייהנו, אבל הרי הם לא ישבו פה.

דוד רותם: הם מצטרפים לארגון כדי שנוכל לשלוח לשם את הקווטה.

אהוד קינן: יש שלושה מצבים- - -

דוד רותם: יש להם ארמון לא נורמלי בפריז.

אהוד קינן: אני אסביר לאדוני.

אהוד קינן: יש שלושה מצבים: יש מרכז הארגון בפריז, זה לא מעניין אותי, אלא את אלה שיושבים שם, וכאמור, חיים חיים "קשים".

אהוד קינן: זה דבר אחד, אבל זה לא מעניין אותנו.

אהוד קינן: יש אפשרות אחרת, שהארגון יפתח נציגות במדינת ישראל, כמו האיחוד האירופי, כמו נציגויות דיפלומטיות.

אהוד קינן: הסיכויים לכך קלושים, אבל המענה המשפטי ניתן.

אהוד קינן: הם לא יפתחו פה נציגות, יש להם נציגויות בשלוש-ארבע בירות חשובות, הם עובדים עם פקידים מועטים בברלין, בניו-יורק וכו', אבל, ככל שירצו לפתוח, מותר.

אהוד קינן: ויש אפשרות שלישית- - -

דוד רותם: פה אדוני טועה כמובן, אם הם ירצו לפתוח בבירות חשובות, הם יפתחו פה.

אהוד קינן: בירושלים, בהחלט.

אהוד קינן: אמרתי שכרגע יש בבירות חשובות.

אהוד קינן: יש בירה אחת חשובה יותר, והם עדיין לא פתחו בה.

אהוד קינן: אנחנו עדיין לא חברים, תלוי בוועדה, אבל הם בוודאי לא יפתחו פה משרד לפני שהם יהיו חברים ולפני שיהיו להם חסינות וזכויות.

אהוד קינן: האפשרות השלישית, שהיא קצת יותר מעשית, וגם לזה מתבקשות החסינויות, של הגעה של פקידי הארגון לישראל או קיום כנסים חד-פעמיים של הארגון בנושאים מסוימים בישראל.

אהוד קינן: ויש למדינת ישראל עניין שה-OECD לא יישב רק בפריז, אלא יקדם גם פעילויות פה.

אהוד קינן: והחסינויות משתרעות גם על פעילות של פקידי הארגון, ככל שהם באים לכאן לקיים כנס או לפגישות מקצועיות וכו'.

אהוד קינן: כך שהנושא כן חשוב וכן בעל משמעות.

אהוד קינן: אני אסב את תשומת לב הוועדה לסעיף 13 בהסכם, שהוא תוספת להצעת החוק.

אהוד קינן: אגב, יש כמה אפשרויות לחוקק, ומצאנו אפשרות שנראית לנו ראויה, נכונה והגונה, לצרף את ההסכם כולו כתוספת לחוק, כך שמי שירצה לעיין בחוק, בסופו של דבר יוכל לעיין בהסכם כולו ולא יצטרך הפניות.

אהוד קינן: סעיף 13 להסכם, שהוא תוספת לחוק, זה הסעיף שמדבר על חסינות פקידי הארגון, וזה הסעיף, אני חושב, הכי משמעותי לעניינו, אף שהוועדה צריכה לתת את הדעת על כל ההסכם ולשאר החסינויות, כי זה סעיף שחל גם על ישראלים כמובן.

אהוד קינן: יש סעיף אחד מהותי וזה, חסינות משפטית לפקיד הארגון, גם אם הוא ישראלי, על כל המעשים שהוא עשה במסגרת תפקידו, כולל מאסר או מעצר בשל מעשים שהוא עשה במסגרת תפקידו.

אהוד קינן: זה נשמע מפחיד, זה נקרא בז'רגון שלנו, מצטער על הלועזית, חסינות פונקציונלית, או תפקודית, אבל למעשה, הנטייה היום לפרש את הדברים האלה באופן מצמצם.

אהוד קינן: אני אביא דוגמה: אם פקיד ארגון ממהר לשדה התעופה במכוניתו ונוסע מהר מדי.

אהוד קינן: הוא יכול להגיד: נסעתי לצורך נסיעה.

אהוד קינן: הפרשנות שלנו היא שלעבור על החוק בנסיעה מהירה זה לא תפקידו.

דוד רותם: זה סעיף 3 להסכם?

אהוד קינן: זה סעיף 13 1(א).

אהוד קינן: אני מבקש להדגיש שמדובר על מעשים שנעשו תוך מילוי תפקידם.

אהוד קינן: ייתכן שפה ושם יש מעשים שמדינת ישראל היתה רוצה להעמיד לדין או לנקוט פעולה אחרת, אבל כאן מתבקשת חסינות, אבל היא מצומצמת לפעולות שנעשו במסגרת תפקידם.

אהוד קינן: מובן שאם אנחנו חושבים על ה-OECD או ארגונים כלכליים אחרים, אני לא בדיוק יודע אילו פעולות נידרש לתת עליהן חסינות, מפני שמדובר בשיחות, מדובר בניירות עמדה, מדובר במגעים מדיניים וכלכליים, אבל ככל שיתבקש משהו, נצטרך לתת את זה גם לישראלים.

אהוד קינן: מובן שיש חסינות להתבטאויות, מסמכים וארכיונים ודברים כאלה.

אהוד קינן: הנושא השני העיקרי הוא הפטורים ממסים או בביטוח לאומי.

אהוד קינן: זה בסעיף קטן (ג) – פטור ממסים, ובהמשך – בסעיפי נכסים.

אהוד קינן: הסעיפים העיקריים זה פטור ממסים, ביטוח לאומי וכו'.

אהוד קינן: מדינת ישראל, על דעת רשויות המסים, ממשלת ישראל, על כל מי שעוסק בכך, החליטה שזה פטור ראוי בנסיבות האלה לתת גם לישראלים, ככל שהם יעבדו בארגון, לתת פטור ממיסוי, פטור מתשלום ביטוח לאומי וכו'.

אהוד קינן: יש החרגה בשני סעיפים: האחד פחות חשוב, לגבי הפטור ממסים על ריהוט וחפצים.

אהוד קינן: כשאנשים מגיעים מישראל, זה לא רלוונטי.

אהוד קינן: הפטור השני זה פטור – בהסכם כתוב שכל פקידי הארגון יהיו פטורים משירות צבאי ולאומי של מדינת ישראל.

אהוד קינן: יש החרגה, פקיד ישראלי בארגון לא יוכל להיות פטור מהחובה הזאת.

אהוד קינן: זאת ההחרגה היחידה, והיתר, המלצת הממשלה היא להיענות ולתת את הפטור גם אם זה חל על ישראלים.

דוד רותם: נקרא?

אפרת חקאק: חוק יישום ההסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין הארגון לשיתוף פעולה לפיתוח כלכלי בדבר זכויות יתר, חסינויות והקלות המוענקות לארגון, התש"ע-2010 הגדרות "1.

אפרת חקאק: בחוק זה – 'הארגון' – הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD – Organization for Economic Co-operation and Development); 'ההסכם' – ההסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין הארגון, בדבר זכויות יתר, חסינויות והקלות המוענקות לארגון, שנחתם בירושלים ביום ד' בשבט התש"ע (19 בינואר 2010), לרבות האיגרות שהוחלפו בין המזכיר הכללי של הארגון לבין שר החוץ של מדינת ישראל ביום האמור.

אפרת חקאק: תוקף הוראות ההסכם בדבר זכויות יתר, חסינויות והקלות 2.

אפרת חקאק: להוראות ההסכם, שנוסחו בעברית מובא בתוספת, יהיה תוקף של חוק, ככל שהן באות להעניק זכויות יתר, חסינויות והקלות לארגון, לפקידיו, לנושאי משרה בו, למומחים מטעמו, לנציגי המדינות או הגופים החברים בו או המשתתפים בפעילותו, ולכל גורם אחר הקבוע בהסכם.

אפרת חקאק: אישיות משפטית 3.

אפרת חקאק: לארגון תהא אישיות משפטית בישראל זכויות יתר, חסינויות והקלות מעבר לאלה הכלולות בהסכם 4.

אפרת חקאק: הגיש הארגון בקשה לפי סעיף 3 להסכם, רשאי שר החוץ, באישור הממשלה ולאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, לקבוע בצו כי יוענקו לארגון זכויות יתר, חסינויות או הקלות מעבר לאלה הכלולות בהסכם, אם מצא כי מתקיימים התנאים לכך לפי סעיף 3 להסכם.

אפרת חקאק: ביצוע 5.

אפרת חקאק: שר החוץ ממונה על ביצוע חוק זה.

אפרת חקאק: תחילה 6.

אפרת חקאק: תחילתו של חוק זה ביום תחילתו של ההסכם, כאמור בסעיף 21 שבו; ביום האמור יפרסם שר החוץ ברשומות הודעה על תחילתו של ההסכם.

אפרת חקאק: " בתוספת מצורף ההסכם.

דוד רותם: יש מתנגדים?

דוד רותם: אין הצבעה בעד – פה אחד חוק יישום ההסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין הארגון לשיתוף פעולה לפיתוח כלכלי בדבר זכויות יתר, חסינויות והקלות המוענקות לארגון, התש"ע-2010, אושר ויעלה למליאה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית

דוד רותם: אין מתנגדים.

דוד רותם: פה אחד אושר.

אהוד קינן: תודה רבה.

דוד רותם: אפשר להעלות את הצעת החוק לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

דוד רותם: תודה רבה.