ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 16, 2010-07-07 09:30

אורית זוארץ: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים.

אורית זוארץ: על הפרק היום: דוח מחלקת המדינה האמריקנית למאבק בסחר בבני אדם לשנת 2009.

אורית זוארץ: הדיון מתקיים בהשתתפות סגן שר החוץ, שהודיע לנו הבוקר שהוא יגיע באיחור ואנחנו לא נעכב את הדיון, אנחנו נתחיל את הדיון.

אורית זוארץ: כשהוא יצטרף הוא גם יתייחס לדוח ולפעולות שמשרדו יקדם.

אורית זוארץ: גם השנה מדינת ישראל מדורגת בדירוג השני, כאשר הדירוג השני מציין כי המדינה לא עושה די.

אורית זוארץ: נעשות פעולות אבל הפעולות לא מספקות ולא נותנות מענה מלא לסוגיית הסחר בבני אדם בכלל ולמטרות זנות בפרט.

אורית זוארץ: אני חייבת לציין שגם בדוח יש התייחסות לשיפור שהתחולל בחלק מהמשרדים, בעיקר בפעולות של הסברה, הדרכה ופעולות נוספות שננקטות, אבל יחד עם זאת, הצבענו על זה גם במהלך השנה האחרונה ואמרנו שגם אחרי פרסום הדוח יש שינויים בדפוסי הסחר.

אורית זוארץ: בחינת הסוגיה הזאת נעשית במשרד לביטחון פנים בשיתוף פעולה עם משרד המשפטים והצוות הבין-משרדי וזה עוד לא בא לידי ביטוי בדיווח שלנו למחלקת המדינה וזה גם לא בא לידי ביטוי בדוח, ולכן היו שם הערות שקשורות למשרד לביטחון פנים, שמטופלות ועוד לא קיבלו מענה.

אורית זוארץ: נושא נוסף שעלה במהלך הדיונים במשך השנה הוא התשלום המאד מאד גבוה של מהגרי עבודה, שמגיעים לארץ והופכים להיות קורבן או בעצם הופכים להיות באיזושהי פוזיציה לניצול כי הם בעצם חייבים להחזיר את החובות שהם לקחו על עצמם, הם מוכנים לעבוד בכל תנאי וההגנות שהמדינה אמורה לספק להם לא נותנות מענה הולם.

אורית זוארץ: דיברנו על הסוגיה הזאת בדיון הקודם, כשדיברנו על ניצול מיני של פליטות ומהגרות עבודה ועל כל הנושא של ההתקשרות החוזית, חברות כוח אדם והעובדה שהתחום הזה פרוץ.

אורית זוארץ: אנחנו חושבים שמשרד החוץ כן צריך לתת מענה לסוגיה הזאת עוד בארצות המוצא וזה נושא נוסף שנרצה לקדם במהלך השנה הקרובה.

אורית זוארץ: אני אעביר את רשות הדיבור להילה טנא, הממונה על זכויות האדם במשרד המשפטים, והיא תציג את דוח מחלקת המדינה.

אורית זוארץ: בבקשה, הילה.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בוקר טוב, אני אתחיל בצעד אחד אחורה שלקראת כתיבת הדוח.

עו"ד הילה טנא-גלעד: כמו כל שנה, היחידה שלנו בשיתוף עם היחידה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם מכינה נייר עב כרס למדי, שמתכלל את התשומות מכל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר מבחינת מה שנעשה במדינה בשנה האחרונה, בשנת הדיווח, בנושא המאבק בסחר בבני אדם.

עו"ד הילה טנא-גלעד: אנחנו פונים באמת לכל המשרדים הנוגעים בדבר, מקבלים הרבה מאד תשומות וכל התשומות האלה מועברות בצורה מרוכזת למחלקת המדינה האמריקנית לקראת הדוח, כשהכוונה היא באמת להציג את תמונת המצב במדינת ישראל בצורה המלאה ביותר.

עו"ד הילה טנא-גלעד: אני אעבור בקצרה על הדוח – כאמור, מדובר בדוח שנתי, שמוגש כבר עשר שנים על ידי מחלקת המדינה האמריקנית.

עו"ד הילה טנא-גלעד: זה דוח שמוגש למעשה לקונגרס האמריקני מכוח חוק אמריקני שנוגע לנושא קורבנות סחר, כשבדוח יש למעשה דירוג של כל המדינות בעולם והדוח מתייחס לכאורה למדינות שבהן יש מספר משמעותי של קורבנות, 100 קורבנות לפי הדירוג האמריקני.

עו"ד הילה טנא-גלעד: הוא מדרג את הצעדים שהמדינות הללו עושות למאבק בסחר בבני אדם.

עו"ד הילה טנא-גלעד: יש ארבעה דירוגים – הדירוג הראשון הוא מדינות שעומדות בסטנדרטים המינימליים, בדירוג השני מדינות שלא עומדות בסטנדרטים המינימליים אבל עושות מאמצים משמעותיים לעמוד בהם, דירוג שני הוא מה שנקרא special watch list – מדינות שמדורגות לכאורה בדירוג השני, אבל יש נקודות שרוצים לשים עליהן דגש, אם כי הן עומדות בפני ירידה או שיש עלייה חדה בשיעור הקורבנות.

עו"ד הילה טנא-גלעד: דירוג שלישי הוא מדינות שאינן עומדות בסטנדרטים מינימליים ולא עושות מאמצים משמעותיים לעמוד בהם.

עו"ד הילה טנא-גלעד: המשמעות המרכזית של הדירוג השלישי היא באמת שאלה מדינות שחשופות לסנקציות כלכליות מצד ארצות הברית ולאורך השנים יש לא מעט מדינות שבאמת נשלל מהן סיוע סחר חוץ ולכן הרגישות הרבה.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מדינת ישראל דורגה גם השנה בדירוג השני.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מדינת ישראל נמצאת בדירוג הזה מזה שלוש שנים.

עו"ד הילה טנא-גלעד: הדוח מציין ככלל שמדינת ישראל היא מדינת יעד עבור נשים וגברים, שנסחרים בפרט למטרות עבודת כפייה וזנות כפויה.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מבחינת עבדות מצוינות תאילנד, סין, נפאל, הפיליפינים, הודו, סרי-לנקה ובהיקף מצומצם יותר רומנים וטורקים ונאמר שהם מגיעים לישראל באופן חוקי על מנת לעבוד בבנייה, בחקלאות ובסיעוד וחלקם בעקבות זה נתונים בתנאים של עבודת כפייה.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מציינים נוהג כגון: עיכוב בלתי חוקי של דרכונים, מגבלות תנועה, אי יכולת להחליף או לבחור מעסיק, אי תשלום סחר, איומים, הפחדה פיזית, וכמובן, מצוין גם נושא דמי הגיוס, סכומים שנעים בין 1,000 דולר ל-10,000 דולר.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מצוין שעובדים סינים משלמים לעיתים סכומים הרבה יותר גבוהים ואת הפגיעות שנגרמת בשל כך.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מבחינת הזנות מדובר על נשים מברית המועצות לשעבר ומסין, אם כי כן מצוין שהמספרים יורדים באמת.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מבחינת הדירוג של ישראל מצוין שהוא נותר בעינו שכן למרות שישראל לא עומדת בסטנדרטים המינימליים למיגור סחר באופן מלא, היא כן נוקטת בצעדים משמעותיים לעשות כן.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מבחינתם, ההמלצות המרכזיות בדוח, שהן הנקודות המרכזיות שאנחנו כאנשי הממשלה לוקחים אתנו, הן הגברה משמעותית של נושא התביעות, ההרשעה והענישה בעבירות של עבודת כפייה, לרבות נושא עיכוב דרכונים, וידוא של אי הענשה של קורבנות סחר בגין מעשים בלתי חוקיים, שהם חלק ישיר מאותם קורבנות סחר, למשל, נושא חוקי ההגירה.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בנוסף לכך, חקירה יסודית של היקף הסחר הפנים-מדינתי של אזרחים ישראלים ואני בטוחה שאנשי הפרקליטות והמשטרה יתייחסו לזה ספציפית בהמשך.

עו"ד הילה טנא-גלעד: ככלל, בנושא הסחר צוינו לא מעט נקודות חיוביות בדוח – המשך שיפור ההגנה על קורבנות סחר בבני אדם, הסדנאות המרובות, הכשרות לזיהוי קורבנות, רגישות תרבותית של עובדי מדינה שונים, הפעילות של מרכז מש"ב של משרד החוץ, קורסי הדרכה לנציגים בכירים של ארגונים בלתי ממשלתיים, התייחסות לנושא מניעת סחר, שיקום קורבנות, עידוד של קורבנות סחר לסייע בחקירות ובהעמדות לדין, התקדמות בנושא אכיפת חוק, התיקון לחוק העונשין שנעשה עוד באוקטובר 2006, אבל ללא ספק הולך ונכנס בהיקפים גדולים, שיעורי הענישה בו, היקף רב של הכשרות, סדנאות וסמינרים לאנשי אכיפת החוק ולמשפטנים.

עו"ד הילה טנא-גלעד: צוין לטובה בית הספר המשטרתי לחקירות ומודיעין, שעושה פעמיים בשנה שבוע שלם בנושא סחר בבני אדם.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מעורבות בנושא המניעה – שני הטקסים לאות המאבק בסחר בבני אדם, שכמובן גברתי היתה בהם.

עו"ד הילה טנא-גלעד: העבודה הרבה של המתאמת הבין-משרדית, הדוח השנתי של המתאמת, העדכונים השוטפים בנושא סחר בבני אדם וההפצה שלהם, וכמובן, העבודה של ועדת הכנסת בנושא של הדוח ובכלל.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בנושא ניצול מיני מסחרי – בתחום האכיפה נטען לרעה שהמדינה לא יזמה חקירות לעניין סחר פנים מדינתי באזרחים ישראלי בנושא הסחר הפנים ישראלי, שכאמור נתייחס בהמשך.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בנושא ההגנה ישנה ביקורת על העדר נהלים יעילים לזיהוי קורבנות סחר פנים מדינתי למטרות זנות והתמקדות בקורבנות סחר זרות ונאמר שהיו דיווחים שהוגדרו כבלתי מאומתים שמספר מצומצם של קורבנות סחר לזנות נעצרו, נכלאו וגורשו וכן טענה שארגון בלתי ממשלתי נמנעה מהנציגים שלו כניסה לבתי כלא על מנת לזהות קורבנות סחר לניצול מיני ומסחרי.

עו"ד הילה טנא-גלעד: לטובה, מנגד, צוינו העמדה לדין של שמונה סוחרים שהיו אחראים לניהול רשת בין לאומית של סחר בבני אדם, תיאום ושיתוף פעולה עם רשויות אכיפת החוק ונציגי ממשלה ממדינות אחרות, הרשעה של 14 נאשמים בסחר, מעצר של אדם שדווח שכפה על שלושים נשים לעסוק בזנות וחי מהרווחים שלהן והעמדה לדין שלו במספר עבירות, לרבות החזקה בתנאי עבדות.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בתחום ההגנה צוינה לטובה המערכת הרשמית לזיהוי קורבנות סחר באוכלוסיות פגיעות.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מקלט מעגן צוין לטובה וכן ההרחבה של המנדט שלו שכולל גם נשים קורבנות סחר גם לעבדות וגם לזנות, 41 נשים שהו בו, מימון ופיקוח של הממשלה על המקלט, הפעלה של שירותים משפטיים, רפואיים, פסיכיאטריים, העלויות שלו.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בתחום המניעה צוינה לטובה הפעילות השונה של הרשות לקידום מעמד האישה, הפרסומים בטלוויזיה סביב יום המאבק בעבדות בנושא סחר בבני אדם וכמובן, מבצעי המידע הכלליים שננקטו במהלך השנה האחרונה להפחתת הביקוש לשירותי מין מסחריים.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בתחום סחר בבני אדם לניצול למטרות עבודה צוין לרעה בתחום ההגנה העדר נהלים יעילים לזיהוי קורבנות סחר למטרות עבודה, מעצר וגירוש של קורבנות ללא תיעוד וללא זיהוי כקורבנות, טענות בדבר זה שמשרד העבודה העביר מהגרי עבודה בין מעסיקים בתוך אותה חברת כוח אדם ולכן היה להם פחות תמריץ להתלונן או לחזור בהם כביכול מהתלונה.

עו"ד הילה טנא-גלעד: צוין כי מאז 2009 מוענקות אשרות מסוג ב 1, שמאפשרות תעסוקה ללא הגבלה ללא התניה בשיתוף פעולה ונאמר שהיתה פגישה בין משרדית בינואר 2010 שבה משרד הפנים הצהיר על כוונתו לבטל את הנוהל הזה.

עו"ד הילה טנא-גלעד: משרד הפנים, כמובן, יתייחס בהמשך לנושא הזה ולכך שזה לא מדויק, לא היתה כוונה כזאת וזה לא עומד על הפרק.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בתחום האכיפה נטען כי הממשלה התמקדה בהעמדה לדין על עבירות נלוות ולא על עבירות סחר.

עו"ד הילה טנא-גלעד: יש טענות בנושא של יחידת עוז, המעורבות שלהם, המודעות שלהם והפעילות שלהם בנושא עבירות נגד עובדים זרים, טענות בדבר היקף הפעילות.

עו"ד הילה טנא-גלעד: נאמר שיש דוח של מכון המחקר והמידע של הכנסת, שאושש את הטענה הזאת ואנחנו נתייחס לזה בהמשך, כמובן.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בתחום המניעה נטען כי התכנית החדשה שהוכרז עליה בינואר 2010 כובלת עובדים זרים לענף תעסוקה ולאזורים גאוגרפיים ושעובדים יורחקו בגלל הנושא.

עו"ד הילה טנא-גלעד: אנחנו נתייחס לזה בהמשך, כמובן.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מנגד, צוינו לטובה היקף רחב של תיקים שנפתחו מאז יולי 2009, 61 תיקי חקירה על עבודת כפייה, 28 תיקי חקירה על עיכוב דרכונים, תהליכי העמדה לדין נגד 32 חשודים בעבודת כפייה, עושק ועיכוב דרכונים.

עו"ד הילה טנא-גלעד: סך 15,000 דולר הוענקו לארגון בלתי ממשלתי למטרות זיהוי וסיוע לקורבנות סחר בבני אדם בתחום סחר בבני אדם למטרות עבודה.

עו"ד הילה טנא-גלעד: הקמה של מקלט אטלס לגברים קורבנות סחר בבני אדם לעבדות, שבו שהו מעל 50 קורבנות, הרחבת המנדט של מקלט מעגן, כאמור.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בתחום המניעה מצוינים לטובה עלונים שמשרד החוץ מפיץ בקונסוליות ישראליות במדינות המוצא למניעת סחר בבני אדם, המשך הפצת הזכותון לעובדים זרים שמגיעים לנמל התעופה בן-גוריון, זכותון נוסף שהופק לעובדים זרים בענף הבנייה, שלילת היתרים ואשרות לגיוס עובדים זרים מ-18 חברות כוח אדם ותכנית של ראש הממשלה, שכאמור צוינה קודם, להגברת הענישה נגד חברות כוח אדם שגובות דמי תיווך מופרזים והבטחה של שכר שנתי לעובדים בענף הסיעוד.

עו"ד הילה טנא-גלעד: אחרי המרתון הארוך הזה אני אפנה לגברת רחל גרשוני, המתאמת הבין-משרדית, כדי שהיא תמשיך.

עו"ד הילה טנא-גלעד: אני רק אציין שכרגע אנחנו בשלב של לימוד הדוח וכל מה שנאמר בו, לרבות ההמלצות, כמובן.

אורית זוארץ: בבקשה, גברת גרשוני.

עו"ד רחל גרשוני: תודה.

עו"ד רחל גרשוני: דוח זה הוא עשירי במספר שנכתב, הוא העשירי שאני מלווה ובתור שכזה הוא מסמן אבן דרך.

עו"ד רחל גרשוני: אני רוצה ליטול את ההזדמנות הזאת לשאול את עצמנו איפה היינו ב-2001 ואיפה אנחנו היום.

עו"ד רחל גרשוני: ב-2001 מדינת ישראל דורגה בדירוג השלישי כמדינה שאיננה עומדת בסטנדרטים מינימליים וגם לא עושה מאמצים משמעותיים לעשות כן.

עו"ד רחל גרשוני: באותו שלב לא היה מקלט, המשטרה העריכה שכ-3,000 נשים לשנה נסחרו בזנות בתחומי מדינת ישראל, לרוב נשים אלה הורחקו ולא נחקרו.

עו"ד רחל גרשוני: אלה שכן נחקרו וכן הוגשו כתבי אישום, העונשים היו מזעריים, חודשים מספר.

עו"ד רחל גרשוני: איפה אנחנו היום?

עו"ד רחל גרשוני: בואו נחשוב לרגע.

עו"ד רחל גרשוני: אני מבקרת בכנסים בין-לאומיים ואני חייבת להגיד שהרושם שלי הוא שמדינת ישראל לקחה את הנושא הזה כמו שהיא לא לקחה הרבה נושאים אחרים, וחבל שלא לקחה נושאים אחרים.

עו"ד רחל גרשוני: זה צריך לשמש מקור לגאווה.

עו"ד רחל גרשוני: קודם כל, השנה לא דווח על כניסת אף קורבן סחר לזנות לגבולות מדינת ישראל.

עו"ד רחל גרשוני: זה גדול, זה אדיר, לא שמעתי התקדמות כזאת מאף מדינה, לא ב-יונו D.C כשהייתי ולא בכנס של ה-OACE.

עו"ד רחל גרשוני: זה דבר שצריך לפרסם ברבים.

עו"ד רחל גרשוני: בתחום ההגנה יש לנו מקלטים לקורבנות סחר לזנות ולעבדות.

עו"ד רחל גרשוני: המקלט הזה, לדעתי, הוא דוגמה בין-לאומית.

עו"ד רחל גרשוני: הוא לא מותנה בשיתוף פעולה עם המשטרה, הוא נותן סל שירותים מאד עשיר.

עו"ד רחל גרשוני: האמת היא שאני לוקחת פסק זמן להפסיק את עצמי כי אולי אתם, ארגונים לא ממשלתיים ואנשי כנסת, רגילים שהממשלה תמיד אומרת: עשינו הכל, עשינו טוב, אבל במימד הזה אני לא חוסכת ביקורת כשיש, אבל אני חייבת להגיד שמימד הזה עשינו הרבה.

עו"ד רחל גרשוני: עשינו המון ומגיע לכל משרד ממשלתי שיושב פה הכרת הטוב.

עו"ד רחל גרשוני: אני ממשיכה.

עו"ד רחל גרשוני: המקלט – אשרות שהייה לקורבנות סחר לעבדות ולעבודת כפייה וגם לזנות, מטעמים הומניטריים לצרכי שיקום, בלי שזה מותנה בשיתוף פעולה עם המשטרה.

עו"ד רחל גרשוני: רוחב כזה לא ראיתי אפילו באיטליה.

עו"ד רחל גרשוני: באיטליה יש הכי רחבים, אפילו הם לא רחבים במימדים האלה.

עו"ד רחל גרשוני: סיוע משפטי – סיוע משפטי פעיל ורגיש שנחל הצלחות גדולות הן בפסיקה עקרונית, הן בסכומים שנפסקו והן ברכישת אמון הקורבנות, וזה לא דבר של מה בכך.

עו"ד רחל גרשוני: בתחום האכיפה – חקיקה טובה.

עו"ד רחל גרשוני: משטרת ישראל, פרקליטות המדינה ובתי המשפט חברו יחד כדי למגר – אני לא רוצה להגיד למגר כי אי אפשר לדעת – אבל לצמצם עד כדי מיגור את הסחר בזנות.

עו"ד רחל גרשוני: זרוע סער עושה תנופה של חקירות בתחום החקלאי עד כי מספר התלונות צומצם.

עו"ד רחל גרשוני: משרדי התמ"ת בעבר והפנים היום שוללים היתרים ורשיונות מחברות כוח אדם וממעבידים שסרחו, דבר שיוצר אקלים לא נוח להתפתחות סחר.

עו"ד רחל גרשוני: פרקליטות המדינה הגישה בשנה זו שני כתבי אישום תקדימיים בעולם בעיניי בעניין החזקה בענייני עבדות.

עו"ד רחל גרשוני: נציגת הפרקליטות תפרט בעניין הזה.

עו"ד רחל גרשוני: אלה כתבי אישום תקדימים, שצריך ללמוד מהם.

עו"ד רחל גרשוני: אחרי תקופת הדיווח, ואת זה אני אומרת סתם כי אני עושה חשבון נפש, פרקליטות מחוז צפון הגישה כתב אישום תקדימי לעניין סחר בבני אדם ונטילת איברים מן הגוף.

עו"ד רחל גרשוני: לפני זה היא השיגה הרשעה באישום הזה.

עו"ד רחל גרשוני: יחידת סער, שוב, עשתה שירות נפלא בכך שהיא העמידה לדין ועדיין חוקרת משתפי פעולה אריתראים לבדואים שמענים אנשים בסיני כדי להוציא מהם כופר כסף.

עו"ד רחל גרשוני: למה זה קשור לענייננו?

עו"ד רחל גרשוני: זאת אוכלוסיה פגיעה שחלקם לפחות במחנות העינויים עברו עבדות.

עו"ד רחל גרשוני: בתחום המניעה הרשות לקידום מעמד האישה תופסת מקום מרכזי ביותר בהכשרות, בהפצת מידע בקרב הציבור.

עו"ד רחל גרשוני: משרד החוץ – בדיוק אמרתי לרחל שני שהמחלקה הקונסולרית עושה הכשרות.

עו"ד רחל גרשוני: היא הואילה לידע קונסולים במדינות מקור עד כדי כך שהם מתריעים בפני משרד הפנים: כאן יש מקרה חשוד.

עו"ד רחל גרשוני: אנחנו ביחידה שלנו מרצים ועושים מבצעי מידע.

עו"ד רחל גרשוני: מירב שמואלי בקרב הצבא הרבה, תלמידי בית ספר, סטודנטים וכן הלאה.

עו"ד רחל גרשוני: הכשרה מאד מאד יפה שנעשתה השנה בשיתוף עם סימי והג'וינט היא סדנת הזיהוי, שכל משרדי הממשלה וגם ארגונים לא ממשלתיים השתתפו בה כדי ליצור שפה אחידה.

עו"ד רחל גרשוני: יוזמה נפלאה.

עו"ד רחל גרשוני: כשאני מסתכלת אחורה אני אומרת בלב שלם שהמדינה נרתמה להילחם נגד סחר בזנות והצליחה לעת עתה במאבק הזה, שכן השנה לא נכנסה אף קורבן סחר לתחומי מדינת ישראל ותיקים פחות או יותר חדשים מורים על כך שאפילו שיש עדיין סוחרי אדם ישראלים, הם מייבאים את הנשים או מייצאים את הנשים לארצות אחרות, לא לפה.

עו"ד רחל גרשוני: היינו רוצים שהם לא יעשו שום דבר, אבל הם לא מייבאים לפה.

עו"ד רחל גרשוני: המדינה נמצאת בתהליך מואץ של הירתמות למאבק בסחר בבני אדם לעבדות ולעבודת כפייה.

עו"ד רחל גרשוני: אני אציין שבוודאי ובוודאי הכנסת וארגונים לא ממשלתיים הם שותפים מלאים ולולא הם, ספק אם היינו מגיעים להצלחות האלה.

עו"ד רחל גרשוני: זה בוודאי.

עו"ד רחל גרשוני: האם המאבק נגמר?

עו"ד רחל גרשוני: לא, לא, ודאי יש עוד מה לעשות.

עו"ד רחל גרשוני: קודם כל, צריך להדק את התיאום בין גופי האכיפה יותר מכפי שנעשה עד עכשיו.

עו"ד רחל גרשוני: צריך לחשוב על דרכים יצירתיות להניע קורבנות להתלונן.

עו"ד רחל גרשוני: צריך לעמוד על המשמר מול האפשרות שאולי דפוסי הסחר לזנות עוד ישתנו.

עו"ד רחל גרשוני: אנחנו צריכים להיזהר לא לבסס תשתיות היוצרות אקלים נוח לסחר בבני אדם ואולם, על אף שנותרה עבודה ואסור שנהיה שאננים, עתיד המאבק והצלחתו ניזונים לא רק מביקורת בונה אלא גם מעצירה לרגע ולהגיד את הכרת הטוב.

עו"ד רחל גרשוני: כן, כי אדם או גוף או משרד או מדינה שלא מכירים בטוב שנעשה, עוברים דמורליזציה ואנחנו לא רוצים את זה.

עו"ד רחל גרשוני: הדוח הזה מבקר תחומים מסוימים והוא גם משבח.

עו"ד רחל גרשוני: בכך הוא ממלא את ייעודו.

עו"ד רחל גרשוני: כבכל שנה בכוונתי לכנס את כל משרדי הממשלה כדי לדון בדברי הביקורת שנמתחים פה עלינו ואנחנו נעביר את ההערות המהותיות שלנו לארצות הברית, ייתכן שהפעם באמצעות מפגש עם נציג ממשלתי.

אורית זוארץ: תודה רבה לך, עורכת הדין גרשוני על הסקירה ועל ההתייחסות.

אורית זוארץ: אין ספק שאנחנו חייבים להתייחס גם לביקורת הטובה והבונה וגם לסוגיות שעדיין אנחנו צריכים להמשיך ולטפל בהן.

אורית זוארץ: אני מתכבדת להעביר את זכות הדיבור לחברת הכנסת מרינה סולודקין.

אורית זוארץ: אני חושבת שהיא שותפה ופעילה לאורך שנים גם בוועדה לקידום מעמד האישה.

אורית זוארץ: את לא חברה בוועדה.

מרינה סולודקין: פשוט התעייפתי מהנושאים.

אורית זוארץ: אבל אני חושבת שאת שותפה לטיפול בנושאים האלה גם בתור חברת כנסת, שמטפלת בסוגיות האלה ועל כך אני מברכת.

אורית זוארץ: בבקשה.

מרינה סולודקין: תודה, תודה אורית.

מרינה סולודקין: אני רוצה להצטרף לרחל גרשוני.

מרינה סולודקין: כל הדרך הוועדה למאבק בסחר בנשים היתה ביחד עם משרד המשפטים ואישית עם רחל גרשוני.

מרינה סולודקין: הדרך היתה מאד ארוכה.

מרינה סולודקין: התחלנו ב-2001, כשאף רשות לא רצתה להתעסק בנושא סחר בנשים וזה לקח שנים שהמשטרה, הפרקליטות, משרד המשפטים, משרד החוץ, ארגוני נשים וארגוני זכויות אדם התחילו לעבוד ביחד.

מרינה סולודקין: כשאני שומעת שאף קורבן סחר אין לנו בשנת 2010 אני חושבת שזה הישג כל כך אדיר בהשוואה ל-3,000 או אפילו יותר שהיו בשנות התשעים.

מרינה סולודקין: אני עוד פעם מדגישה שאני נכנסתי לוועדה הזאת בגלל שבשנות התשעים התעייפנו מלקרוא בעיתונות הישראלית שכל העולות הן זונות.

מרינה סולודקין: התופעה החדשה של סחר בנשים היתה מאד מאד נוח לגורמים רשמיים ולא רשמיים להציג אוכלוסיה שלמה כזונות שנכנסנו למדינת ישראל.

מרינה סולודקין: מצד אחר, אנחנו בקהילה ונציגים של הקהילה לא זיהינו שיש לנו תופעה כזאת.

מרינה סולודקין: אני חושבת שזאת תרומה גדולה של הוועדה למעמד האישה וגם של הלובי של ארגונים של נשים, שבסוף שנות התשעים אמרו שיש תופעה של הברחת נשים וסחר בנשים ומדובר בנשים זרות ואלה תנאי הניצול והמדינה צריכה להילחם בזה.

מרינה סולודקין: הגיעו גם דוחות של מחלקת המדינה ואנחנו היינו בדירוג הכי גבוה, שזה בלתי אפשרי.

מרינה סולודקין: אני חושבת שחשוב לומר שבתחילת המאבק היו כל המפלגות בוועדה הזאת וגם המפלגות הדתיות תרמו את התרומה שלהן מבחינה מוסרית, שזה היה מאד מאד חשוב.

מרינה סולודקין: אני חושבת שאני לא רואה סיבות למה אנחנו צריכים בכלל להופיע בדוחות של מחלקת המדינה אם אנחנו עכשיו בשלב הסיום של תופעת הברחת נשים וסחר בנשים.

מרינה סולודקין: ניצול של עובדים זרים ותנאים של עבדות – אני חושבת שזאת תופעה אחרת לגמרי וזה קשור לתופעה שצריכים להתמודד אתה לא רק בוועדה הזאת אלא בוועדה לענייני זרים, עבודה ורווחה וכל המדינה.

מרינה סולודקין: בדוח הבא שלנו, שאנחנו נשלח למחלקת המדינה, אני חושבת שאנחנו צריכים לומר שמדינת ישראל יצאה ממעגל המדינות שיש בהן סחר בנשים.

מרינה סולודקין: אני חושבת שזה מאד מאד חשוב בגלל שאם זה עכשיו 1 והדירוג מתחיל מ-100 קורבנות של סחר, אנחנו צריכים להדגיש את זה.

מרינה סולודקין: תודה.

אורית זוארץ: תודה רבה לחברת הכנסת סולודקין.

מרינה סולודקין: וזהבה גלאון.

מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו צריכים להודות בגלל שבהתחלה היה מאד קשה.

מרינה סולודקין: שמענו צחוקים גם מצד המשטרה, גם מצד משרד המשפטים, כשטומי לפיד היה מאד מופתע שהוא צריך להילחם בתופעה הזאת ורק בזכות עקשנות של זהבה גלאון ושל הוועדה, בוודאי גם של ארגוני נשים וזכויות אדם, אנחנו הגענו לאן שהגענו.

אורית זוארץ: למזלי הרב, כנראה, הגעתי לוועדה אחרי כמעט עשור של פעילות ענפה.

אורית זוארץ: לא עסקתי בתחום הזה קודם.

אורית זוארץ: אמנם עסקתי בסוגיות מגדריות, אבל לא עסקתי בנושא הזה והגעתי לשנה שהיא באמת ציון דרך לעשייה ולפעילות ענפה ויחד עם זאת, התחוללו כמה שינויים משמעותיים בשנה הזו מבחינת המערכות, המבנים והגופים שמטפלים בסוגיה.

אורית זוארץ: ראינו שיש גם בדוח התייחסות למעבר בין משטרת ההגירה לרשות ההגירה.

אורית זוארץ: גם כאן בוועדה הקשיים עלו, הקושי בתיאום,.

אורית זוארץ: הקושי בתיאום ותקופת הביניים היתה תקופה שהשפיעה גם על הטיפול וגם על הפעילות של שלושת הגופים שעברו את השינוי.

אורית זוארץ: אני אבקש מעורכת הדין אברמוב מפרקליטות תל-אביב להתייחס בהמשך לדברי נציגות משרד המשפטים ולהתייחס באמת לחלק שלכם בדוח.

אורית זוארץ: בבקשה.

דליה אברמוף: תודה.

דליה אברמוף: האמת שרחל אמרה את הדברים בצורה כל כך ממצה, שקשה להוסיף עליהם או לומר אותם בצורה נכונה או להגדירם נכון יותר, ויחד עם זה אני אתייחס במספר נקודות, להאיר אותן ספציפית, שקשורות בפרקליטות מעבר לזה.

דליה אברמוף: קודם כל, לאורך כל השנים ובצורה מוגברת וללא הפסקה היא מעורבת בהנחיות, הנחיות לפרקליטויות, הנחיות למשטרה וליווי המשטרה באכיפה, בטיפול בתיקים ובחינוך והדרכה הן של השוטרים והן של הפרקליטים.

דליה אברמוף: אנחנו באמת לא מרפים מכך וכל שנה ממשיכים ומחפשים איך לייעל, איך להתאים את זה לחקיקה החדשה, לפסיקה החדשה, לעדכן את התובנה של כל הפרקליטיים, מהצעיר ועד הוותיק, שחושב שאולי הוא יודע ואנחנו אף פעם לא יודעים מספיק.

דליה אברמוף: כמו כן, כל המשטרה, כל מי שנתקל, בין אם זה שוטר סיור, שמתהלך ואולי נתקל ולא יודע ובין אם זה בחוקרים ספציפיים שמתמקצעים בתחום.

דליה אברמוף: כמו שרחל אמרה, אני חושבת באמת, אם מותר להגיד, שכאשר שלוש האגפים – המשטרה, הפרקליטות שהביאה את הדברים בפני בתי המשפט ובתי המשפט נרתמו להיאבק בתופעה.

דליה אברמוף: החקירה התנהלה בהתאם למה שלמדנו בצורה יסודית, טובה ונכונה כי אלה תחומים שאי אפשר לחקור אותם כמו תיקים אחרים.

דליה אברמוף: הם תחומים ונושאים אחרים שצריך ללמוד איך לפעול בהם.

דליה אברמוף: גם אני, במעט שפגשתי בעולם, קראתי וראיתי, כל מדינה שואלת את עצמה איך מתמודדים עם הנושאים האלה, איך פוגשים באנשים האלה, איך חוקרים אותם.

דליה אברמוף: הדברים מאד עדינים ומורכבים.

דליה אברמוף: יש לנו פה שאלות פסיכולוגיות וסוציולוגיות אולי אפילו אנתרופולוגיות.

דליה אברמוף: באמת, מתחום מדעי הנפש, מהתחום האנושי שצריך להפגיש אותם עם תחום האכיפה, הרשות ובתי המשפט.

דליה אברמוף: אלה גם שפות שונות, ואני מדברת מבחינה מהותית, שפות חשיבה שונות.

דליה אברמוף: כולם מתמודדים עם זה ואני חושבת שההתמקצעות שלנו באמת מביאה לתוצאות.

דליה אברמוף: זה לגבי סחר בבני אדם ועיסוק בזנות.

דליה אברמוף: ההתפתחות והאפשרות שיש לנו באמצעות החוק הפלילי להתחשב בקורבן בכל מיני הוראות חוק שנוספו בשנים האחרונות וגם לפצות אותם, הגם שהפיצויים הם לא אסטרונומיים אבל לפצות אותם במסגרת ההליך הפלילי, אני לא יודעת אם זה אך ורק במדינת ישראל, אבל האופן שאנחנו עושים בו שימוש, אם מותר לי לומר בזהירות, הוא מאד מיוחד, הוא מאד ייחודי והוא נותן תשובה מיידית לקורבן, לפחות שיהיו לו או לה האמצעים הראשוניים לעשות את הצעדים הראשונים לשיקום.

דליה אברמוף: גם בהסדרי טיעון, שאולי לפעמים מי שלא מכיר את הראיות או את הבעייתיות בניהול תיק כזה, נראים כלפי חוץ "מקלים" כלפי הסוחר – למה הוא קיבל רק X שנים ולא X פלוס שתיים שנות מאסר.

אורית זוארץ: זאת באמת אחת הסוגיות שעולות כשאלה, למה מגיעים לעסקאות טיעון כשהציפיה היא בעצם ללכת לחומרה ולהרשיע בסעיפים.

דליה אברמוף: אולי אני אחזור צעד אחד אחורה ואני אומר, כמו שאמרתי, שבתיקים הנכונים הלכנו אתם ונאבקנו אתם בבית המשפט עד הסוף, עד לבית המשפט העליון ואני חושבת שבית המשפט של מדינת ישראל באמת נתן את הפרשנות.

דליה אברמוף: אני מדברת כרגע על סחר בבני אדם לעיסוק בזנות.

דליה אברמוף: הוא נתן את הפרשנות הכי מרחיבה שניתן לסעיפים האלה, יצק בהם תוכן וענישה מחמירה שהתוצאה בכללותה הניבה את התוצאות שאנחנו רואים היום.

דליה אברמוף: באשר להסדרי טיעון – היום, שוב, עם ההתפתחות, אסור לנו לשכוח שעל פי שיטת המשפט שלנו, בין היתר הקורבנות עצמן צריכות להגיע ולהעיד בבית המשפט.

דליה אברמוף: אני לא מדברת על כל מיני בעיות בחקירה ובחומר הראיות שיש, אבל זה עוד פעם תהליך – אנחנו אומרים טראומה חוזרת?

דליה אברמוף: בהחלט תהליך לא פשוט.

דליה אברמוף: אני לא פסיכולוגית בשביל לקבוע את המשמעות של תהליך כזה, שלא תמיד אנחנו יודעים מה תוצאותיו כי ההליך הפלילי אינו בהכרח קשור בשאלה האם בית המשפט יאמין או לא יאמין לקורבן.

דליה אברמוף: בית המשפט יכול להאמין בכל ליבו ובכל מאודו למה שהקורבן אומר, ועדיין בגלל כל מיני שאלות משפטיות לגיטימיות של שיטת המשפט שלנו, לא למצוא שהנאשם או המואשם הוא אשם מעל לכל ספק סביר.

דליה אברמוף: מה גם, שהיות שהעבירות האלה הפכו להיות יותר ויותר בין-לאומיות, שתלויות בהבאת חומר חקירה מחו"ל, בשיתוף פעולה עם מדינות אחרות ולא תמיד שיטת המשפט היא אותה שיטת משפט, זה יוצר איזושהי בעייתיות לפעמים בהבאת ראיות לבית המשפט.

דליה אברמוף: קיים איזשהו סיכוי לא פעם ופרובלמטיקה להגיע לאיזושהי תוצאה, שאנחנו חושבים שהיא ראויה, של הרשעה או לעצם ניהול התיק שעלול להתמשך ולהתנהל על פני שנים.

דליה אברמוף: אז, התוצאה מבחינת הקורבן, שאותו אנחנו רואים בראש ובראשונה לנגד עינינו, לא טובה.

דליה אברמוף: החיים הם אפורים, אין מה לעשות, וההסדרים באים לא מתוך התחמקות.

דליה אברמוף: אני חוזרת למה שרציתי להגיד, שהיא דוגמה בשיטת המשפט שלנו או במה שאנחנו מנהלים.

דליה אברמוף: אחד התנאים לכל הסדר טיעון הוא הפקדה מראש של פיצויים עבור הקורבן בכל הסדר טיעון.

דליה אברמוף: שום הסדר טיעון לא נעשה, לא מוצג לבית המשפט ולא מוגש עד שלא בתיאוריה, לא בכוח הכסף יגיע לקורבן אלא הוא מופקד פיזית.

דליה אברמוף: לכן, הקורבנות האלה שבאמת הגיעו מלכתחילה למקום הזה כנראה מתוך מצוקות שאנחנו לא מבינים את הממדים שלהן מבחינה כלכלית לקבל מיידית סכומי כסף מאד מאד מכובדים, שיכולים לאפשר להם את הצעדים הראשונים בשיקום, אני חושבת שבכל מקום שאני סיפרתי על כך בעולם ממש פתחו עיניים.

דליה אברמוף: בפסיקה בבית המשפט, כשפוסקים כנגד מישהו שהוא ישלם כך וכך פיצויים, לכי תגבי את זה אחר כך.

דליה אברמוף: איפה תגבי את זה?

דליה אברמוף: איך תגבי את זה?

דליה אברמוף: עם כל הרצון הטוב, זה עלול לקחת שנים, אם בכלל נצליח.

דליה אברמוף: פה, באמצעות ההליך הפלילי, אנחנו עושים משהו שהוא מאד לא רגיל ומקבלים את הפיצויים עבור הקורבנות האלה מראש.

דליה אברמוף: מה גם, שהרשעה בפלילים פוטרת מהקורבן את הצורך להוכיח אחר כך נזק בהליך אזרחי ויש תביעה נגררת שהקורבן יכול לעשות שימוש באותו פסק דין.

דליה אברמוף: רק עוד משפט אחד והוא חשוב לענייני עבירות של עבדות ועבודות כפייה.

אורית זוארץ: אני מקדמת בברכה את סגן שר החוץ, דני איילון.

אורית זוארץ: אנחנו התחלנו בדיון, היתה התייחסות של משרד המשפטים וכרגע נציגת הפרקליטות מתייחסת לפעולות של הפרקליטות ומערכת התביעה.

אורית זוארץ: בבקשה, אני אאפשר לך לסיים.

דליה אברמוף: לעניין עבירות של עבדות ועבודות כפייה מספר פנים.

דליה אברמוף: קודם כל, כפי שבדוח של הפרקליטות שהועבר לגברת טנא ואחר כך בדוח שלה, הפרקליטות והמשטרה, גם אגף סער והתביעות, מלוות חקירות שנפתחו בכל מיני תחומים שנוגעים בהחזקה בתנאי עבדות ובעבדות כפויה בעבירות הנלוות.

דליה אברמוף: אני חושבת שחקירה מאומצת של עבירות כמו לגבי דמי תיווך, כמו עיכוב דרכונים, כמו אי תשלום, גם אם אנחנו לא מגיעים כדי עבירה של עבודת כפייה או החזקה בתנאי עבדות, המאבק בכל העבירות הנלוות והאכיפה הנחרצת והנחושה בתחום הזה גם יש בהם כדי לסייע בצמצום התופעה ולגרום למי שעובר על העבירות האלה לחשוב פעמיים.

דליה אברמוף: יכול להיות שזו הסיבה לכך שהתלונות מצטמצמות.

דליה אברמוף: אנחנו בוחנים כל תיק ותיק וכמובן שאנחנו שוקלים מכיוון שאין עוד נורמה, כמו בעבירות של סחר בבני אדם, לעיסוק בזנות, עוד לא נקבעה נורמה בבית המשפט, ברור לנו שהתיקים הראשונים שנביא לבית המשפט הם אלה שיקבעו את הנורמה.

דליה אברמוף: לכן הליווי הצמוד של הפרקליטות והבחירה בקפידה של התיקים שיוגשו לבית המשפט.

דליה אברמוף: יחד עם זה אני רוצה להוסיף עוד משפט אחד.

דליה אברמוף: בכל מיני עבירות, כשהמחוקק מחוקק איזשהו חוק או איזשהו סעיף עבירה, המחוקק מדמיין או רואה לנגד עיניו איזושהי תופעה כזאת או אחרת שהוא מבקש למגר.

דליה אברמוף: זה לא אומר שמרגע שנחקק אותו סעיף הוא לא יכול לשמש באמת למיגור התופעה, אבל באיזושהי וריאציה או סיטואציה שונה.

דליה אברמוף: לגבי הסעיף של החזקה בתנאי עבדות, אני חושבת שאולי לא זה בדיוק מה שעמד לנגד עיני המחוקק כאשר הוא חוקק אותו, אבל אני חייבת לומר שברגע שיש לנו את הסעיף וראינו, לעניות דעתנו, שקיימים מקרים או קיים מקרה במדינת ישראל שהוא החזקה בתנאי עבדות, של נשים במיוחד במקרה שאני מדברת עליו – היו שני תיקים – פעלנו.

דליה אברמוף: אני יכולה לנקוב בשם של הפרשה, של גואל רצון.

דליה אברמוף: בספטמבר אנחנו מתחילים לנהל הוכחות ובתור מי שליוותה את זה מקרוב אני חושבת שעבורי זאת היתה חוויה מאד מתקנת של לראות איך שלוש רשויות במדינת ישראל יושבות, מכינות ומתכוננות במשך מספר חודשים – אני מדברת על המשטרה, על משרד הרווחה ועל הפרקליטות – לפרטי פרטים, תוך התייעצות עם פסיכיאטרים ועם פסיכולוגים.

דליה אברמוף: שוקלים מראש כל מה שאנחנו חשבנו שאפשר לשקול כדי למנוע נזק ברגע הפעולה.

דליה אברמוף: במקרים דומים בעולם של פעולת הרשות כנגד קבוצה מסוג כזה, שאנחנו ידענו, הרבה מקרים כאלה הסתיימו באסונות, במוות, ואני חייבת לומר שכולנו הלכנו במשך שבועות ארוכים עם כאבים בבטן ועם חרדות לא מעטות מה יקרה ביום הפעולה.

דליה אברמוף: אני חושבת שהיה מרומם לראות את התחושה ולהפתעתנו, את התופעה.

דליה אברמוף: באמת ראינו קבוצה גדולה של נשים, שזה בא לידי ביטוי גם בהתנהגות שלהן הרבה יותר מהר ממה שחשבנו, שיצאו מעבדות לחירות במלוא מובן המילה.

דליה אברמוף: הן גם נתנו ביטוי לכך בהתנהגות שלהן ובעדויות שלהן במשטרה.

דליה אברמוף: אמנם אנחנו לא הגשנו תיק של החזקה בתנאי עבדות במסגרת איזשהו מושב חקלאי, אולי לא היתה כזו תלונה – אולי כן קיים או לא קיים, אני לא יודעת כרגע, אין כזו תלונה וכל מקרה נחקר לגופו – אבל היתה תופעה, לעניות דעתנו, של החזקה בתנאי עבדות של נשים ישראליות בסיטואציה מסוימת והמדינה פעלה.

אורית זוארץ: אני מודה לך מאד ואני חושבת שאחד הנושאים שאנחנו מטפלים בהם במסגרת הוועדה הוא באמת להרחיב את שיתופי הפעולה בין המשרדים.

אורית זוארץ: אנחנו רואים ששיתופי פעולה בין המשרדים גם מניבים תוצאות גם ברמה של מניעה, גם ברמה של אכיפה וגם ברמה של הרחבת המודעות.

אורית זוארץ: אם דיברנו על לפני עשור, שהשיח הזה התנהל בצורה שהיא אולי קצת פחות מקבלת וקצת פחות מאפשרת וכמו שחברת הכנסת סולודקין ציינה, עם הרמת גבה ועם איזשהו זלזול, נכון להיום אני חושבת שאף לא אחד מהשרים או מהגורמים הפורמליים במשרדי הממשלה, לרבות העובדים הבכירים ועד האנשים שעובדים בשטח, לא מתייחסים לסוגיה הזאת בקלות או בזלזול כפי שנעשה בעבר וזה בא לידי ביטוי גם בשיח הציבורי.

מרינה סולודקין: רגע, אני רוצה להוסיף.

אורית זוארץ: רק בקצרה ואנחנו נאפשר לסגן השר לומר את דבריו.

מרינה סולודקין: בטח, אבל אני לא יכולה לשתוק, בגלל שבמקרה של גואל רצון אנחנו ראינו שהמדינה פעלה באיחור ואני גם שואלת איפה היו זכויות האדם כשמידע ראשון בנושא זה הגיע לעיתונות, שנשים משרתות את הבעל שלהן בתנאים לא תנאים?

מרינה סולודקין: אני חושבת שכמו במקרה שראינו, מקרה חיובי, בתופעה של הברחת נשים וסחר בנשים, ארגוני זכויות האדם וארגוני נשים התייחסו לנושא זה ברצינות, כך, לדעתי, אנחנו צריכים להתייחס לדברים שקורים בפנים, במדינה כמו שבמקרה גואל רצון.

מרינה סולודקין: הייתי מאד מופתעת לראות איזו סערה היתה כשאני הצגתי טיוטה של חוק בורקה.

מרינה סולודקין: אומרים: נשים רוצות בורקה על הפנים שלהן, זה חופש הביטוי שלהן.

מרינה סולודקין: זה לא חופש הביטוי.

אורית זוארץ: חופש הדיכוי.

מרינה סולודקין: כן.

מרינה סולודקין: זה דבר אחר לגמרי.

מרינה סולודקין: תודה.

אורית זוארץ: תודה רבה.

אורית זוארץ: אנחנו נעבור לסגן השר.

אורית זוארץ: בבקשה, אדוני.

סגן שר החוץ דני איילון: תודה.

סגן שר החוץ דני איילון: בוקר טוב, אני מתנצל על האיחור בגלל פעילויות אחרות, אבל בכל אופן אני עמדתי על כך שאני אהיה כאן, קודם כל בגלל ההזמנה של יושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת ידידתי אורית זוארץ, שזאת כבר פעם שנייה שהיא מנהלת את זה וכמובן בין הוועדות עושה עבודה ברוכה.

סגן שר החוץ דני איילון: אני רוצה גם להודות לחברת הכנסת מרינה סולודקין, שנמצאת כאן, ולכולם.

סגן שר החוץ דני איילון: הנושא הזה של סחר בבני אדם, בפרט בנשים ובילדים, כמובן הוא תופעה פסולה, בזויה, בואו נאמר חמורה ביותר מהבחינה המוסרית וגם מהבחינה החוקית בארץ.

סגן שר החוץ דני איילון: על כך, אני חושב, כולנו כישראלים יכולים להיות מאד גאים.

סגן שר החוץ דני איילון: אנחנו מייחדים במיוחד את הדיון או את הפעילות לסחר בנשים ובילדים ואין הבדל במוסריות בין סחר בגברים או בנשים וילדים, אבל למה נשים וילדים מיוחדים?

סגן שר החוץ דני איילון: מכיוון שהם יותר פגיעים, אם זה בגלל נושא של זנות, אם זה בגלל עבדות של ילדים.

סגן שר החוץ דני איילון: לכן, מהבחינה הזאת, אני חושב שעיקר המאמצים שרשויות האכיפה ורשויות החוק מפעילות אצלנו הוא דבר מאד מאד חשוב.

סגן שר החוץ דני איילון: אני חושב שרשויות האכיפה מחזקות את המעמד המוסרי של ישראל.

סגן שר החוץ דני איילון: יש פה נציג או נציגה של השגרירות האמריקנית, אני מקווה.

רות בלאוקפף: כן.

סגן שר החוץ דני איילון: את מבינה גם עברית?

רות בלאוקפף: כן.

סגן שר החוץ דני איילון: יופי.

סגן שר החוץ דני איילון: אני רוצה גם דרכך קודם כל להעביר תודה לשגרירות וגם לממשלה ולעם בארצות הברית על כך שגם כאן

סגן שר החוץ דני איילון: ארצות הברית לקחה עמדת מובילות בקהילה הבין-לאומית, כמו שארצות הברית היא המדינה הראשונה במעלה מבחינת הערכים, הדמוקרטיות והחופש והיא באמת דוגמה לכולנו, וגם, כמובן, בנושאים אסטרטגיים.

סגן שר החוץ דני איילון: גם בנושאים המוסריים ארצות הברית נטלה על עצמה עמדת הובלה ואנחנו מברכים על זה.

סגן שר החוץ דני איילון: אנחנו גאים מאד להיות הידידים הגדולים ביותר של ארצות הברית ובעלי הברית כאן באזור ואנחנו בהחלט משתפים פעולה גם עם הדוח, גם עם ארצות הברית קודם כל כי זה חשוב לנו כחברה, כמדינה, כעם וכמובן, זה עוד דבר שמחבר אותנו לידידתנו הגדולה ביותר, ארצות הברית.

סגן שר החוץ דני איילון: אני חושב, גברתי היושבת ראש, שהיו הישגים בשנה האחרונה מאז הפעם האחרונה שישבנו.

סגן שר החוץ דני איילון: לצערי, עדיין אין לזה ביטוי בדוח של מחלקת המדינה ואנחנו עדיין בדירוג השני, אבל אני מקווה שבהמשך, בדיונים רצופים שיהיו בינינו לבין מחלקת המדינה והשגרירות אפשר יהיה כמובן גם לקבל בשמחה עצות ותובנות של מחלקת המדינה.

סגן שר החוץ דני איילון: אני גם מאד מקווה שנעבור לדירוג הראשון, שזה המקום שראוי לנו גם מבחינת מי שאנחנו, מה שאנחנו ומה שאנחנו שואפים להיות אבל גם, וזה יותר חשוב מבחינת הדוחות, גם מבחינת העשיה שכאן נעשית.

סגן שר החוץ דני איילון: העשייה היא באמת עשייה רב תחומית של כל המשרדים – אם זה משרד המשפטים ואם זה המשרד לביטחון פנים, נציגי המשטרה, משרד הבריאות והחקלאות, שגם הם, לצערנו, עוסקים במניעת הברחות של נשים ושל פועלי חקלאות וכו'.

סגן שר החוץ דני איילון: גם משרד החוץ עוסק בזה וחבר בפורומים השונים.

סגן שר החוץ דני איילון: אנחנו גם פועלים בשיתוף פעולה עם הארגונים הבין-לאומיים כמו קו לעובד, מוקד סיוע לעובדים זרים, אישה לאישה.

סגן שר החוץ דני איילון: כל הדברים האלה מאד חשובים.

סגן שר החוץ דני איילון: אני יכול להגיד שמשרד החוץ עשה מאמצים משמעותיים בשנה האחרונה, יחד, כמובן, עם משרד החקלאות והתמ"ת – כמובן, גם את התמ"ת צריך להזכיר – להגיע להסכמים בין-לאומיים בנושא הגנה על עובדים זרים.

סגן שר החוץ דני איילון: אלה הסכמים בילטרלרליים מעבר לאמנות בין-לאומיות שאנחנו חתומים עליהן ובעיקר אנחנו מתרכזים בתאילנד, סרי-לנקה, ויאטנם ונפאל.

סגן שר החוץ דני איילון: עם תאילנד עומד להיחתם הסכם, שיאפשר גיוס של עובדים בפיקוח ה-IOM – International Organization of Emigration, של האו"ם, ארגון ההגירה העולמי.

סגן שר החוץ דני איילון: אנחנו מקווים מאד שזה יביא לצמצום ניכר ואולי אפילו למיגור תופעת הסחר בעובדים.

סגן שר החוץ דני איילון: עם סרי-לנקה יש טיוטה שהצגנו ואנחנו מקווים לאישור של הסרי-לנקים.

סגן שר החוץ דני איילון: עם ויאטנם ונפאל אנחנו קצת במצב יותר מקדמי, אבל אנחנו מאד מקווים שגם אתם נוכל להתקדם בנושאים האלה, זה בסך הכל גם אינטרס שלהם.

סגן שר החוץ דני איילון: המחלקה הקונסולרית – נמצאים כאן

סגן שר החוץ דני איילון: רחל שני ועובדים נוספים של משרד החוץ – פועלת רבות גם כדי להכשיר את עובדי המשרד, כולל הקונסולים במדינות השונות.

סגן שר החוץ דני איילון: הקונסולים הם למעשה המגע הראשון או קו ההגנה הראשון שיש לנו עם אותם גורמים או אותם עובדים או אותם אנשים שרוצים להגיע לארץ, לוודא שהם מגיעים בצורה מכובדת, בצורה כשרה, בצורה חוקית ולא מנוצלים על ידי אף אחד.

סגן שר החוץ דני איילון: יש קורסי כשירות תרבותית שעושה המשרד לבעלי תפקידים גם במטה, גם בשטח וגם במשרדי ממשלה אחרים, ואנחנו גם מנסים לחלוק את הידע והנסיון שנצברים כאן עם מדינות אחרות.

סגן שר החוץ דני איילון: יש לנו את מש"ב, שזאת המחלקה לשיתוף בין-לאומי, שהיא זרוע חשובה מאד של משרד החוץ.

סגן שר החוץ דני איילון: דרך אגב, אני אומר במאמר מוסגר שעם כניסתנו ל-OECD, שכולנו מתברכים בו, אורית, אנחנו מחויבים להגדיל מאד את תקציב מש"ב, שמבחינתנו היא זרוע חשובה מאד לקידום מדיניות החוץ של ישראל גם בנושא ההסברה.

סגן שר החוץ דני איילון: מדברים תמיד על הסברה.

סגן שר החוץ דני איילון: הסברה זה לא דיבור, הסברה זה מעשה.

סגן שר החוץ דני איילון: כשרואים talking heads זה כבר מאוחר מדי.

סגן שר החוץ דני איילון: צריך לעשות ולהקדים תרופה למכה וגם בעניין של מניעת סחר, מניעת עבדות ובמיוחד בנושא נשים וילדים הוספנו את זה לתפריט של הקורסים שישראל מציעה למדינות שונות ואנחנו נמשיך את זה.

סגן שר החוץ דני איילון: אנחנו מנהלים וגם נמשיך לנהל דיאלוג מאד מאד בונה יחד עם משרד המשפטים ועם מחלקת המדינה, לגבי המסקנות של הדוח האחרון, וכמובן, את ההערות שלנו נעביר בערוצים המקובלים מול השגרירות כאן ומול מחלקת המדינה.

סגן שר החוץ דני איילון: יש לנו גם רעיון, שאני חושב שהוא חשוב, שמעבר לדיונים כאן עם השגרירות נשלח משלחת לארצות הברית, למחלקת המדינה, ואני מקווה שנוכל לתאם את זה עם השגרירות והגורמים הרלוונטיים יצטרפו למשרד החוץ – אנשים ממשרד המשפטים או אם אתם חושבים שצריך עוד.

סגן שר החוץ דני איילון: משלחת שתבוא ותדבר ואז אפשר יהיה גם לעשות תיאום ציפיות, רחל, לגבי הדוח של השנה הבאה כי באמת הכוונה שלנו, וזאת המטרה שאנחנו מציבים לעצמנו – לא רק מבחינה פורמלית לעבור מדירוג 2 לדירוג 1 אלא באמת לבצע שינויים, להמשיך את המגמה ולהאיץ אפילו את השינויים שנעשים בשטח.

סגן שר החוץ דני איילון: כמו שאתם יודעים, ישראל חתומה ואשררה אפילו בכנסת את האמנות, בעיקר את הפרוטוקול למניעה ולמיגור של תופעת סחר בבני אדם, לענישה בגינה של אותה תופעה, בעיקר סחר בנשים וילדים.

סגן שר החוץ דני איילון: הפרוטוקול הזה הוא נספח, כמו שאתם יודעים, לאמנת האו"ם נגד הפשע המאורגן הבין-לאומי.

סגן שר החוץ דני איילון: היא נקראת אמנת פלרמו, שאנחנו, כמובן, חתומים עליה ואשררנו אותה, ויש את האמנה לזכויות הילד, שנקרא הפרוטוקול האופציונלי בדבר מכירת ילדים, זנות ילדים ופורנוגרפיית ילדים.

סגן שר החוץ דני איילון: בכל זה נמשיך, כמובן, ליישם את המחויבויות שלנו בהתאם לאמנות האלה שחתמנו עליהן.

סגן שר החוץ דני איילון: אני חושב שיש גם תקדימים עולמיים מבחינת ישראל, שהיא גם מובילה במאבק הזה של סחר בבני אדם.

סגן שר החוץ דני איילון: יש את מקלט מעגן, שאולי כדאי אפילו לבקש מהשגרירות האמריקנית לארח אותם שם בשמחה, בפרויקט של מעגן.

סגן שר החוץ דני איילון: יש גם פרויקטים נוספים, שניזומים עכשיו.

סגן שר החוץ דני איילון: בסך הכל, אני רוצה להגיד, חברת הכנסת זוארץ, שכמובן אנחנו עדיין לא שם, לא הגענו למנוחה ולנחלה, אבל יש התקדמות.

סגן שר החוץ דני איילון: אני חושב שאנחנו יכולים להתברך בהתקדמות הזאת, לא לנוח על זרי הדפנה ולהמשיך לעשות את זה כשהמטרה, כמו שאמרתי, היא למגר את התופעה עד כמה שאפשר ואני מקווה שנזכה בהכרה הזאת מטעם מחלקת המדינה כבר בשנה הקרובה.

סגן שר החוץ דני איילון: תודה רבה.

אורית זוארץ: תודה רבה לך.

קריאה: אפשר לשאול שאלה?

אורית זוארץ: את יכולה לרכז שאלות.

אורית זוארץ: את רשומה לדיבור ואני אשמח מאד את תרכזו שאלות ותוך דברייך תוכלי להפנות גם שאלות לסגן השר.

אורית זוארץ: חשוב לנו באמת למצות את הדיון ואת ההתייחסות של כל משרד לחלק שלו בדוח ולאחר מכן נפתח את זה לשאלות.

אורית זוארץ: אני מניחה שסגן השר יוכל להתייחס בהמשך דבריו.

אורית זוארץ: נציגות משרד המשפטים, עורכת דין רחל גרשוני והילה טנא התייחסו בהרחבה גם לדוח וגם לפעולות שננקטות ובהחלט הועלו כאן כמה נקודות שמצביעות על כך שמדינת ישראל מובילה בתחום.

אורית זוארץ: יחד עם זאת, עדיין יש מקום לטפל ולמגר את התופעה האיומה הזאת.

אורית זוארץ: זה לא סוד שהמבחן האמיתי של החברה האנושית הוא ההגנה על זכויות האדם וכל חברה שרוצה להשתייך לחברה המתקדמת ולחברה המערבית, ל-OECD, זה לא לנוח על זרי הדפנה מרגע שהתקבלנו לשם אלא באמת להוכיח שאנחנו ראויים להיות שם.

אורית זוארץ: ראויים להיות שם פירושו באמת לטפל בחוליות הכי חלשות בחברה, כשאנחנו מדברים על סחר פנים של נשים, שלסוגיה הזאת לא ממש ניתן מענה.

אורית זוארץ: הנושא הזה נמצא בבדיקה על ידי המשרד לביטחון פנים ומשרד המשפטים ואולי זה באמת המקום להעביר את רשות הדיבור לנציגת המשרד לביטחון פנים ולשמוע על העבודה שאתם עושים.

אורית זוארץ: אולי בקצרה תתייחסי למסמך שיידון במושב הבא.

אורית זוארץ: המסמך הועבר כבר למשרד המשפטים, נכון, רחל?

אורית זוארץ: המסמך שמסכם את העבודה של הצוות הבין-משרדי הגיע?

עו"ד רחל גרשוני: כן, הוא כמעט מוכן והוא יוגש למנכ"ל משרד המשפטים ב-13 ביולי.

עו"ד רחל גרשוני: נקבעה ישיבה וכשנקבעת ישיבה אין חזק מזה.

אורית זוארץ: בסדר גמור, אני אשמח אם הנציגים יאמרו את דבריהם.

דורית בן-מאיר: אל"ף, אני מברכת את רחל וזה הפתיח שלי כמעט בכל ישיבה.

דורית בן-מאיר: רחל, את מפספסת.

דורית בן-מאיר: אני מברכת את רחל כי היא סקרה בצורה מתודולוגית ומסודרת את העשייה והיא אומרת היכן היינו ולאן אנחנו הולכים, כשתוקן החוק בנושא עבדות ועבודות כפייה, באמת היינו במקום אחר לגמרי.

דורית בן-מאיר: היום, בשלוש-ארבע השנים האחרונות, אני יכולה לומר בצורה חד משמעית שאינה ניתנת לכמה משמעויות, שעשינו רבות.

דורית בן-מאיר: עדיין יש מה לעשות כי אני חושבת שאנחנו מזמן צריכים להיות במקום ראשון כמדינה נאורה, מדינת ישראל, ואני סבורה שאנחנו נהיה בשנה הבאה במקום ראשון, כמעט בטוחה, אבל עדיין יש לנו מה לעשות.

דורית בן-מאיר: כל מה שאני רוצה לומר הוא שבעשייה של נושא האכיפה טיפלנו – זאת לא סטטיסטיקה להגיד כתב אישום כזה או אחר – אבל בעשרות אם לא במאות מקרים שעניינם פגיעה בחירות וכך אני מלמדת לדבר, לא על סחר בעבדות ועל עבודות כפייה, שזה נשמע וואוו.

דורית בן-מאיר: כשהולכים למושבים ולכל מיני מקומות זה לא ללכת למקום ולהוציא אלא יש הרבה עבודה סביב העניין הזה.

דורית בן-מאיר: אגב, אנחנו רואים שעוברת שמועה מאחד לשני ואני קוראת לזה המניעה.

דורית בן-מאיר: הנושא של המניעה בא לידי ביטוי ואם היו המון מושבים שהיו עם מידעים שנכנסים והיינו הולכים ומביאים, פתאום יש מקומות שידענו ושם שקט.

דורית בן-מאיר: זה שקט.

דורית בן-מאיר: סוגיית הקורבנות בנושא עבדות – גם הקורבן למול החשוד.

דורית בן-מאיר: הרבה פעמים החשודים הם בעצמם זקנים, מבוגרים, והתיקים מאד נפיצים.

דורית בן-מאיר: אני לא רוצה לתת דוגמאות כדי לא לגזול זמן, אבל יש תיקים מאד נפיצים וצריך לדעת ללכת ולטפל בסוגיה הזאת.

דורית בן-מאיר: עושים את זה בצורה טובה.

דורית בן-מאיר: שיתוף הפעולה – בעבר, שיתוף הפעולה היה באוויר והיום אני יכולה לומר ששיתוף הפעולה פורה וטוב עם הארגונים.

דורית בן-מאיר: כל הזמן אני מברכת אותם גם על זה שהם מקבלים תלונות ומעבירים אלינו.

דורית בן-מאיר: אני לא מצפה שהם יחקרו במקום משטרת ישראל אלא אני מצפה שהם יעבירו את החומרים והחומרים אכן מגיעים.

דורית בן-מאיר: נושא שהרבה לא מדברים עליו הוא גביית דמי תיווך וזאת סוגיה אחרת.

דורית בן-מאיר: זה פן אחר שאנחנו מטפלים בו למול חברות כוח האדם.

דורית בן-מאיר: רק לפני שבועיים הגשנו בקשה למעצר עד תום ההליכים נגד חברת כוח אדם וגם זה עשה את הרעש – הופס, מגישים כתבי אישום נגד חברות כוח אדם, כשלכאורה זאת עבירה מנהלית וכו'.

דורית בן-מאיר: רוצים לתקוף בכל הסוגיות האלה.

דורית בן-מאיר: עדים – זה נושא חשוב, חברים.

דורית בן-מאיר: עדים שהם מהגרי עבודה בלתי חוקיים, להחזיק אותם במדינה, מי אני, דורית בן-מאיר?

דורית בן-מאיר: אני לא יכולה לתת אישורים.

דורית בן-מאיר: אנחנו כבר הגענו עד שר המשפטים ועברנו את המשוכה שעד יקבל אישור להמשיך לעבוד ולהיות בארץ ולא להסתתר במקום כזה או אחר.

דורית בן-מאיר: יש לנו מעקב מסודר וטיפול נאות.

דורית בן-מאיר: גם כשאני אומרת "נאות" יש עוד מה לעשות, אבל אני סבורה שאנחנו במקום טוב.

דורית בן-מאיר: הרבה פעמים אנחנו מעדיפים להרחיק, זאת אומרת שמצאנו את החשוד, מצאנו את הקורבן ואני אומרת לעצמי: עושים שיעורי בית, חבל על הזמן של בתי המשפט וכו'.

דורית בן-מאיר: לוקחים את החשוד ומרחיקים אותו מהארץ.

דורית בן-מאיר: זה גם סוג של עונש וגם סוג של מניעה.

אורית זוארץ: איזה טיפול החשוד הזה עובר בתווך הזה?

דורית בן-מאיר: יש חשודים שהם גם עובדים זרים.

דורית בן-מאיר: יש הרבה עובדים זרים, מהגרי עבודה, שהם קורבנות והם הפכו להיות חשודים.

דורית בן-מאיר: זה מעגל שלם ואנחנו לוקחים אותם, מרחיקים אותם מהארץ.

דורית בן-מאיר: אני יכולה לומר שאני לא שבעת רצון כי להיות שבעי רצון זה אוי ואבוי, יש לנו עוד המון מה לעשות ונעשה, אבל אני חושבת שעושים עבודה טובה.

דורית בן-מאיר: לעניין הדוח, בהחלט נשב עם רחל ונעביר את ההתייחסות המסודרת שלנו מעבר למה שהתייחסתי כאן.

אורית זוארץ: מהקריאה שלי את הדוח וגם את ההתייחסות של המ.מ.מ.

אורית זוארץ: וגם את התגובות של המשרדים היתה לי תחושה שנוצר איזשהו פער בין המשרד לביטחון פנים למידע שהועבר דרכם, באמצעותכם.

אורית זוארץ: יש כאן ממש התייחסות ספציפית שלך, דורית, לכמה נושאים.

דורית בן-מאיר: באיזה עניין?

אורית זוארץ: אני צריכה לחזור לדוח.

אורית זוארץ: יש שם פער בהעברת המידע.

דורית בן-מאיר: כן, כן.

אורית זוארץ: זאת היתה התחושה שלי והיתה התייחסות שלך לפער הזה.

דורית בן-מאיר: אני אתייחס.

אורית זוארץ: האם אתם מעבירים דוח מפורט למשרד המשפטים?

אורית זוארץ: האם אתם מפרטים בדוח את כל הפעולות שאתם עושים?

אורית זוארץ: אני אומרת שהנושא הזה חשוב כי בעצם הדוח של מחלקת המדינה מתבסס על המדינה שעובר דרך משרד המשפטים, דרך הארגונים ודרך המידע שאתם מעבירים.

אורית זוארץ: אגב, לגבי משרד החוץ, בביקור במש"ב כרמל ובאחד המפגשים שקיימתי מצאתי שנעשית פעילות של הכשרת עובדות סוציאליות במדינות המוצא לטיפול בכל מה שקשור לחזרה בטוחה.

אורית זוארץ: העליתי את זה בפני עורכת הדין גרשוני ואני חושבת שהכנסתם את זה לדוח.

עו"ד רחל גרשוני: תאמיני לי, לא נעדר שום דבר.

אורית זוארץ: השאלה היא באמת האם המשרד לביטחון פנים העביר מידע מלא ומפורט, כי לי לפחות נוצרה איזושהי תחושה של פער בין מה שצוין בדוח לבין ההתייחסות, ויש פה התייחסות מפורטת שלך לתגובות.

אורית זוארץ: אם אפשר, להבין בקצרה מאיפה נובע הפער.

דורית בן-מאיר: אני התייחסתי.

דורית בן-מאיר: אני חושבת שיש שני סוגים של מידעים.

דורית בן-מאיר: ראשית, כשפירקו את מנהלת ההגירה ו-200 תקנים עברו לשטח לרשות האוכלוסין ואז, לכאורה, נשארנו בלי עיניים.

דורית בן-מאיר: אני חושבת שגברתי מדברת על זה.

דורית בן-מאיר: אבל, מה שקרה הוא שכאשר הפכנו להיות בלהב, ביחידה הכלכלית, מיקדנו עשייה, זאת אומרת לא היינו ממש צריכים את המידע הזה או מידע אחר כדי לטפל בסוגיה.

דורית בן-מאיר: אנחנו מקבלים מידעים ובניגוד לעבר, עד שגייסו את האנשים ועד שאנשים היו בשטח, היום אנחנו מקבלים חומרים ומידעים ומטפלים בזה בהחלט.

דורית בן-מאיר: הסוגיה הנוספת, שעניתי עליה, היא סוגיה של חומרים שאנחנו מקבלים, למשל, מארגונים לא ממשלתיים.

דורית בן-מאיר: זה עובר ויש לי קצינה שהיא נטו קצינה שמטפלת בחומרים ומבצעת מעקב.

דורית בן-מאיר: רואים את זה הרבה יותר טוב.

דורית בן-מאיר: אין לי ספק בזה בכלל.

אורית זוארץ: זה מאד חשוב כי אנחנו רואים שנעשית פה פעילות ענפה, גם שינוי מאד משמעותי בגישה של השר לביטחון פנים ומשרדו ומשטרת ישראל.

אורית זוארץ: לעומת זאת, היו שם כמה הערות קונקרטיות.

עו"ד הילה טנא-גלעד: אני אשמח לחדד משהו, גברתי.

עו"ד הילה טנא-גלעד: קיבלתי מהמשרד לביטחון פנים, כמו ממרבית המשרדים, עשרות עמודים של חומרים.

עו"ד הילה טנא-גלעד: כל החומרים האלה הובאו בפני מחלקת המדינה האמריקנית.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מה שמחלקת המדינה האמריקנית בחרה להכניס לדוח זה, מה שנקרא, לא בשליטתי, כמובן.

עו"ד הילה טנא-גלעד: זה כבר שיקול דעת שלהם.

עו"ד הילה טנא-גלעד: מבחינת החומרים שלנו, כל החומרים המרובים מאד שהועברו מהמשרד לביטחון פנים הועברו למחלקת המדינה האמריקנית.

אורית זוארץ: אתם מעבירים דוח התייחסות שלכם למחלקת המדינה?

עו"ד הילה טנא-גלעד: כאמור, 221 עמודים.

אורית זוארץ: לא, אני מתכוונת עכשיו, אחרי פרסום הדוח.

עו"ד הילה טנא-גלעד: אחרי פרסום הדוח, כן.

עו"ד רחל גרשוני: אנחנו נשב כמו בכל שנה, נקבל את כל ההערות של כל המשרדים וכמו כל שנה נעביר את ההערות וכמו שסגן שר החוץ אמר, יש עכשיו רעיון אפילו לשלוח נציג ממשלתי כדי לדון עם מחלקת המדינה על הדוח הזה.

עו"ד רחל גרשוני: זה מה שנעשה.

אורית זוארץ: מה שאני למדה זה שאולי אנחנו צריכים באופן קבוע להזמין נציגות של השגרירות, בעיקר לישיבות שאנחנו מקיימים עם שרים, כדי להיות שותפים לכל העשייה שלנו.

אורית זוארץ: אנחנו צריכים לקחת את זה לתשומת לבנו.

אורית זוארץ: עודד ברוק, אתה רוצה להוסיף משהו בקצרה?

עו"ד עודד ברוק: אני רק אציין אולי שהדוח הזה באמת עשה היפוך בשנה שעברה מנושא של סחר בנשים לזנות יותר לנושא של סחר למטרות עבודה וזה עיקר ההערות שלו כיום.

עו"ד עודד ברוק: בנושא של סחר לזנות תמיד נמצאים עם יד על הדופק, אבל הוא כבר לא מהווה את המרכיב הראשי כמו שהיה בשנים עברו.

עו"ד עודד ברוק: הנושא הזה צומצם במידה מאד מאד משמעותית.

עו"ד עודד ברוק: להבנתי לפחות, אפילו הארגונים, כאשר הם מדברים על נושא של סחר, הכוונה יותר לסחר פנים כי סחר חוץ כמעט שאין, הם כמעט לא מצליחים לאתר.

עו"ד עודד ברוק: מדובר יותר בנושא של עבדות, כלומר החזקה בתנאי עבדות מאשר נושא של סחר.

אורית זוארץ: תודה.

אורית זוארץ: אני שוב מציינת שאנחנו מחכים לדוח של הצוות הבין-משרדי, שהיה בראשות המשנה למנכ"ל במשרד לביטחון פנים, ואחרי שהדוח יעובד במשרד המשפטים, בצוות הבין-משרדי, נקיים גם דיון בוועדה כי המיקוד היה בשינוי דפוסי הסחר, בעיקר לאור העובדה שחלק ניכר מהקורבנות מגיעים הנה עם אשרות תייר או מגיעים הנה עם אשרות עבודה.

אורית זוארץ: לכן, גם ההתייחסות של המשרדים צריכה להיות בהתאם לשינויים שהתחוללו כאן בשנים האחרונות.

אורית זוארץ: אני מברכת על שיתופי הפעולה שלנו עם מדינות, על הסכמי סחר וביטול הצורך בוויזות להגעה לישראל, אבל יחד עם זאת, לעיתים זה טומן בחובו גם סיכונים של אוכלוסיות, שהן אוכלוסיות מוחלשות שעלולות להיות מנוצלות גם כאן.

אורית זוארץ: אנחנו נעבור לשמוע את נציגת משרד הפנים שתתייחס לדוח ובאמת לשינויים שהתחוללו, לפחות בכמה החודשים האחרונים, במשרדכם.

אורית זוארץ: בבקשה.

מיכל יוספוף: בוקר טוב, אנחנו עברנו מהפך ממנהל אוכלוסין לרשות אוכלוסין, הגירה ומעברי הגבול.

מיכל יוספוף: כתוצאה מהמהפך הזה אנחנו הפכנו לצומת זיהוי מרכזי בכל הנושא של סחר בבני אדם.

מיכל יוספוף: התחלנו להעביר הכשרות והדרכות באופן שוטף לכל העובדים החדשים שלנו, שהצטרפו לרשות, הן עובדים חדשים שנכנסו למערכת והן עובדים שקיבלנו אותם כיחידת הסמך מהתמ"ת.

מיכל יוספוף: אנחנו מהדקים את שיתוף הפעולה עם כל המשרדים וכראייה לכך, כמו שאמרה דורית, שיתוף הפעולה היום בין יחידת עוז למשטרה הוא טוב יותר.

מיכל יוספוף: אנחנו מנסים למצוא כל מיני רעיונות יצירתיים, לדוגמה – אנחנו יודעים שכל נושא הסחר בנשים צומצם ואנחנו מנסים למצוא כל מיני פטנטים כי אנחנו יודעים שבמידה ואנחנו סוגרים לאותו סוחר את הדלת, הוא ינסה להביא אותה דרך החלון.

מיכל יוספוף: אנחנו מעבירים מודעות והנחיות לכל העובדים שלנו בשטח, בפרט בלשכות, שאם יש לנו בקשות מוזרות של הבאת ידועה בציבור או כתוצאה מנישואין לארץ ונדלקת לאותו עובד נורה אדומה כי הוא רואה כאן משהו לא בסדר.

מיכל יוספוף: אנחנו בודקים את הבקשות האלה בעשר עיניים כדי לראות שאכן לא מנסים להביא לכאן נשים בצורה שונה.

מיכל יוספוף: כמו שאמרתי, הסוחר מנסים להביא את אותה אישה או כידועה בציבור או כנשואה למישהו במדינה ואני רוצה להגיד לכם שאנחנו מנסים כל מיני דרכים למנוע את זה.

מיכל יוספוף: לגבי הנהלים – היתה הערה בדוח שאנחנו רוצים לעשות תיקונים לנוהל או להוריד אותו, אבל זה לא נכון.

מיכל יוספוף: אני לא יודעת איך המידע הזה הגיע למרכז המחקר של הכנסת וזה לא נכון.

מיכל יוספוף: אנחנו ממשיכים בנוהל כמו שהוא קיים היום, אנחנו נותנים ב 1 לכל מי שלמעשה נמצא כקורבן סחר, בין אם אלה נשים ובין אם זה סחר בבני אדם.

מיכל יוספוף: לגבי הדוח האמריקני, אנחנו נמצאים כרגע בשלב שבו אנחנו לומדים את הדוח ברשות, אם נצטרך להפיק לקחים, אנחנו נפיק לקחים ואם אנחנו נצטרך לשפר מקומות זיהוי, נשפר את זה.

מיכל יוספוף: את ההערות שלנו לדוח ניתן דרך רחל, שאנחנו עובדים אתה בשיתוף פעולה מאד צמוד ואנחנו מקווים לשפר את כל הנושא הזה.

מיכל יוספוף: אנחנו נמצאים כרגע בכל הרשות בנושא של למידה כי הרשות עברה מהפך.

מיכל יוספוף: תבינו, ממנהל מצומצם שהיה רק בנושא הגנה הפכנו למניעה, להגנה ולאכיפה ואנחנו מנסים כרגע לסגור את כל הצמתים האלה בצורה הרמטית.

מיכל יוספוף: תודה.

אורית זוארץ: תודה רבה לך.

אורית זוארץ: אני חייבת לציין שאחרי הפגרה מתוכננים שני דיונים, דיון אחד הוא עם שר המשפטים וההתייחסות של מערכת המשפט לכל הסוגיה של עבדות, סחר בבני אדם והפעילות שמתקיימת במשרד המשפטים.

אורית זוארץ: יהיה דיון מעמיק בנושא.

אורית זוארץ: דיון שני הוא עם רשות ההגירה ומנהל האוכלוסין יחד עם מר בן עמי, ראש הרשות שנכנס לתפקידו לפני מספר חודשים.

אורית זוארץ: הוא יגיע עם צוות משרדו להציג את תכנית הפעולה של משרדו לטיפול ולמיגור תופעות של עבדות, סחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט.

אורית זוארץ: מדובר בעבדות למטרות מין וגם בעבדות בתחומים האחרים.

אורית זוארץ: אני בהחלט חוזרת ומברכת את שיתוף הפעולה הפורה מאד עם השרים ועם ראשי המשרדים.

אורית זוארץ: במקרה של שר הפנים, אחרי הדיון שהתקיים כאן לפני מספר חודשים עם מנכ"ל משרדו, העברנו ריכוז שהוגש לנו על ידי ארגוני זכויות אדם וארגונים שמטפלים בקורבנות סחר.

אורית זוארץ: מתוך כל הפניות שהוגשו, זיהינו בערך 19 מקרים שבהם מדובר על קורבנות סחר עבר ואנחנו מדברים על השנים האחרונות.

אורית זוארץ: חלק מהקורבנות הם סחר עבר מהשנים האחרונות, חלק הם מתחילת העשור, שנשארו בארץ.

אורית זוארץ: אני חייבת לציין את שיתוף הפעולה של השר בנושא, את הקצאת המשאבים והטיפול, כשחלק מהקורבנות גם קיבלו אשרות שהייה של ב1 וחלק מהם א5, בעיקר לאור העובדה שהם הקימו כאן משפחות ומגדלים כאן ילדים.

אורית זוארץ: יש פתיחות מאד מאד גבוהה של השר לטיפול בקורבנות הסחר, פעילות ממוקדת ומובחנת מסוגיות אחרות שמעסיקות את המשרד – עובדים זרים, פליטים ומהגרי עבודה.

אורית זוארץ: בסוגיות האלה צריך לפעול ולטפל באמת בצורה ממוקדת ומובחנת ולא לכרוך את כולן במקשה אחת.

אורית זוארץ: אני חייבת לומר שבמקרה הזה יש באמת תחושה של שיתוף פעולה, גם רצון והישג מצד המשרד.

אורית זוארץ: אנחנו גם נדווח מה קרה עם כל אחת מהפונות בישיבה שתתקיים עם ראש מנהל האוכלוסין.

אורית זוארץ: אנחנו נעבור לשמוע את נציגות הארגונים, שיתייחסו לנושא.

אורית זוארץ: לאחר מכן נשמע את הגברת מרים שכטר ממשרד החינוך.

אורית זוארץ: בבקשה, תציגי את עצמך לפרוטוקול.

סיגל רוזן: שמי סיגל רוזן ואני ממוקד סיוע לעובדים זרים.

סיגל רוזן: אני נמצאת כאן היום גם בשם ארגון קו לעובד.

סיגל רוזן: צר לי להיות משביתת השמחה הראשונה.

סיגל רוזן: אמנם, בהחלט, מדינת ישראל עשתה צעדים מאד משמעותיים בתחום המאבק בסחר בנשים למטרות זנות, נשים זרות שהגיעו ממדינות חבר העמים, ועל כך באמת מדינת ישראל ראויה לתשבוחות, אבל עכשיו אנחנו צריכים לשאוף ולהשיג את אותו הישג גם בתחום הסחר למטרות עבדות וגם בתחום הסחר בנשים ישראליות בתחומי מדינת ישראל.

סיגל רוזן: ישב פה רק לפני מספר שבועות ניצב סגלוביץ ובתגובה לדברים שאמרו נציגות הארגונים אמר שאנחנו יוצאות מנקודת הנחה שקיים בישראל סחר פנים.

סיגל רוזן: הוא אמר: אני כופר בהנחה הזאת.

סיגל רוזן: הנה בא עכשיו הדוח של משרד המדינה האמריקני ומאשר שאכן קיים בישראל סחר בנשים ישראליות למטרות זנות.

סיגל רוזן: בהחלט ראוי שנשאף להיות בקטגוריה הראשונה, אבל לצערי, המדיניות שמקדמת מדינת ישראל בתחום ההגירה תדרדר אותנו, אני חוששת, אפילו למדרגה השלישית.

סיגל רוזן: אנחנו מדברים היום על כך שכבר בחוק ההסדרים הולכות לעבור הוראות, שיחריפו את הכבילה של עובדי הסיעוד למעסיקים שלהם, כבילה שכידוע מהווה מצע נוח לכל אותן עבירות של סחר ועבדות.

סיגל רוזן: כבר בחוק ההסדרים הנוכחי זה הולך לקרות.

סיגל רוזן: בנוסף מקדמת הממשלה, בהחלטת ממשלה שעברה בינואר 2010 נקבעה שורה של החלטות שבעצם בעתיד המאד קרוב יחריפו את הכבילה של העובדים למעסיקים שלהם, וזה למרות שבית המשפט העליון קבע כבר במרס 2006, שהכבילה של מהגרי העבודה למעסיקיהם היא מעין עבדות מודרנית.

סיגל רוזן: מדינת ישראל ביזתה את החלטת בג"ץ ואפילו אחרי שבית המשפט העליון קבע שהמדינה מבזה את החלטתו, דבר לא השתנה ועכשיו הולכים לעגן את הכבילה הזאת בצורה עוד יותר קשה בשורה של חוקים ותקנות, כך שאני לא רואה איך אנחנו נגיע בעתיד הקרוב לאותה קטגוריה ראשונה, כמו שאנחנו שואפים.

סיגל רוזן: בנוסף לכך, אנחנו חוששים שכל אותן נשים פליטות וגם גברים שמגיעים מהמדבר, והמספרים עולים, ומוחזקים שם בתנאי עבדות, גם הטיפול של מדינת ישראל בהם לא יאפשר לנו לשפר את המעמד שלנו בנושא הזה.

סיגל רוזן: אני רוצה רק לציין את המסמך של המ.מ.מ.

סיגל רוזן: דובר פה על אכיפה והמ.מ.מ.

סיגל רוזן: כותב שבשנת 2008 לא הורשעו בישראל מעסיקים וחברות תיווך על עבירות של סחר בבני אדם למטרות עבודה, העסקה בתנאי עבדות וגביית דמי תיווך.

סיגל רוזן: כמו כן, לא נשללו היתרי העסקה ממעסיקים שניצלו את עובדיהם ופגעו בזכויותיהם.

סיגל רוזן: זאת אומרת, גם היום יש לנו הרבה מאד מה לשפר ואני חושבת שהצעד הראשון שאנחנו צריכים לעשות עכשיו הוא להתמקד בשינוי המדיניות כך, שלא נגרום לכך שמהגרי עבודה יועסקו פה בתנאי עבדות ובעצם נחמיר את הניצול שלהם ואת הסחר בהם.

אורית זוארץ: תודה רבה לך, סיגל, על דברייך.

אורית זוארץ: אני אתייחס בסיכום גם לסוגיה של מיפוי.

אורית זוארץ: אני לא יודעת עד כמה אתם מיודעים, אבל היתה פה ראש הרשות לקידום מעמד האישה וחשבתי שהיא תתייחס לנושא הזה.

אורית זוארץ: במשרד הרווחה החליטו, בעיקר לאור העיסוק המאד מאד אינטנסיבי שלנו בסוגיות של סחר פנים וניצול נשים, קטינים וקטינות בישראל למטרת זנות, לקיים מחקר ומיפוי רחב של כל קורבנות הזנות בישראל, באמצעות הנציגות שעובדות בשטח, גם במערכות הפורמליות שמטפלות בשיקום – אם זה סלעית או אופק נשי.

אורית זוארץ: הם יצאו למיפוי מאד מאד רחב שכן לאורך השנה עלו כאן

אורית זוארץ: נתונים לגבי היקף תופעת הזנות, הניצול והסחר בנשים ישראליות.

אורית זוארץ: ההחלטה היתה לקיים מחקר מעמיק של התופעה הזאת והתוצאות של המחקר יגיעו לשולחן הוועדה.

אורית זוארץ: אנחנו נוכל לקיים דיון בנושא.

אורית זוארץ: יש כאן נציגה של משרד הרווחה?

אורית זוארץ: אני לא רואה אותה.

אורית זוארץ: הנושא הזה עולה בדיונים האחרונים, שהתקיימו בשיתוף משרד הרווחה, שאכן זכה גוף והם מתחילים בתהליך המיפוי.

אורית זוארץ: אני מניחה שהתהליך יארך מספר חודשים ואני מאמינה שבמושב הכנסת הבא נוכל כבר לקיים דיון עם שר הרווחה ובאמת להציג נתונים, כי זאת אחת הסוגיות שדיברנו עליהן בעקבות הדוח הקודם, על סחר פנים.

אורית זוארץ: כל עוד אין נתונים אמפיריים ואין מחקר ובדיקה מקיפים – אנחנו מדברים על כל הארץ, מאילת שבדרום ואנחנו מכירים את כל התופעות הקשות של פליטים, של פליטות ושל מבקשות המקלט ועד לקריית שמונה שבצפון, לרבות בחברה הערבית בישראל.

אורית זוארץ: כולנו מדברים כאן על נתונים ועל מספרים שהם תיאורטיים ואני מעדיפה שנחכה לדוח ונתייחס אליו בהתאם.

אורית זוארץ: הדוברת הבאה היא עידית.

עו"ד נטע ברנר: אני נטע ברנר ממשרד התמ"ת ורציתי להגיד ששני דברים קרו בשנים האחרונות, שלא הועלו כאן.

אורית זוארץ: אני מבקשת שתדברי בקול רם בבקשה.

עו"ד נטע ברנר: הדבר הראשון שרציתי לומר הוא בקשר לפעילות של רבקה מקובר, שהיא שללה מאה רשיונות והיתרים של לשכות פרטיות.

עו"ד נטע ברנר: לשכות פרטיות הם הגופים שעוסקים בתיווך עובדים זרים לעבודה.

עו"ד נטע ברנר: אנחנו סבורים ששלילת הרשיון היא סנקציה הרבה יותר כואבת, לעיתים אפילו מהגשת כתב אישום, משום שהיא פוגעת ביכולת שלו לעבוד.

עו"ד נטע ברנר: רבקה מקובר גם נקטה במדיניות של מניעה במובן זה שחברות כוח אדם שכוסו באישיות משפטית אל"ף ורצו להיכנס בדרך אחורית באישיות משפטית בי"ת על ידי בנים/אחים או נשים של....

אורית זוארץ: זה מה שרציתי לשאול כי כמו שאת יודעת, לפתוח חברה בע"מ במדינת ישראל זה הליך של חברות מדף שמחכות.

עו"ד נטע ברנר: רבקה מקובר נקטה במדיניות הזאת וגם יש פסיקות של בית הדין הארצי, שאפשרו לנו להרים מסך ולראות מי באמת עומד מאחורי החברות האלה, כי באמת קרה שסגרנו חברה אל"ף וחברה בי"ת היתה אשתו של אותו מנהל או אותו בעל חברה שנסגרה.

עו"ד נטע ברנר: זאת הפעילות הראשונה שרציתי לדווח עליה וכרגע הפעילות הזאת עברה למשרד הפנים בכל הנושא של עובדים זרים.

אורית זוארץ: מי מחליף את גברת מקובר במשרד הפנים והאם יש באמת גורם?

אורית זוארץ: היתה איזושהי תקופה שבה הנושא הזה נפל בין הכסאות ולא ממש טופל.

אורית זוארץ: זה עלה גם בדיון הקודם בוועדה.

עו"ד נטע ברנר: אני לא יודעת מי מחליף אותה במשרד הפנים.

מיכל יוספוף: עד כמה שידוע לי זה מאיר שפיגלר, שהוא מנהל יחידת הסמך ואני יודעת שלאחרונה הוא גם ביטל כמה היתרים של מעסיקים.

עו"ד נטע ברנר: של חברות, לא של מעסיקים.

עו"ד נטע ברנר: מעסיקים זה לא חברות.

מיכל יוספוף: אנחנו נגיש את כל המידע ואת כל הנתונים בדיון שיהיה.

אורית זוארץ: זה חשוב מאד כי היה איזשהו שלב שהיה בין העברת סמכויות, הגדרת סמכויות.

מיכל יוספוף: אנחנו נתייחס לכל הנושא הזה.

גלעד נתן: כבוד היושבת ראש, קשה לומר כל הכבוד למשרד הפנים, שהעברת הסמכויות תמה.

גלעד נתן: נכון, שפיגלר לקח אחריות באופן פורמלי אבל אני עוקב אחרי הסיפור הזה מאז שרבקה מקובר אמרה שהיא יוצאת.

גלעד נתן: לא.

גלעד נתן: לא נעשה.

אורית זוארץ: גלעד הוא מהמ.מ.מ.

אורית זוארץ: ואנחנו בהחלט נתייחס לזה בדיון עם ראש מנהל האוכלוסין.

אורית זוארץ: חשוב לנו שתכינו את שיעורי הבית כראוי ותוכלו להציג את זה.

מיכל יוספוף: אנחנו מכינים את שיעורי הבית כרגע ואנחנו מבטיחים שנגיע לדיון מוכנים עם כל הנתונים ועם כל העובדות.

אורית זוארץ: תודה.

עו"ד נטע ברנר: רציתי רק לומר שזה התיקון שנכנס לחוק עובדים זרים בחודש אפריל, שמעגן את העברת הסמכויות ממשרד התמ"ת למשרד הפנים והדבר השני שהוא עושה, והוא חשוב מאד, הוא קודם כל עיגון של תפקיד הממונה על זכויות עובדים זרים בתמ"ת, והרחבת סמכויותיה.

עו"ד נטע ברנר: אנחנו נדווח על זה בדוח וזה לא דווח בדוח הקודם מכיוון שהתיקון עדיין לא נכנס לתוקף, אבל אני חושבת שזה משהו מאד משמעותי שבהחלט ראוי לציון גם כהסברה, גם כמניעה.

עו"ד נטע ברנר: אגב, אחד הדברים שהוכנסו היה החרגה של תחום הסיעוד.

אורית זוארץ: ניסו להוציא את תחום הסיעוד מאחריות הממונה.

עו"ד נטע ברנר: לא, ממש לא הצליחו.

אורית זוארץ: זה נשאר.

אורית זוארץ: עמדנו בוועדה על כך שגם תחום הסיעוד יישאר תחת פיקוחה או אחריותה של הממונה ונפגעות סחר, שנפגעו במסגרת סיעוד תוכלנה לפנות לממונה.

אורית זוארץ: זה מה שניסו ארגוני הנכים למנוע והיתה שם התארגנות ולובי מאד מאד חזק.

אורית זוארץ: ההבנה, בסופו של דבר, היתה שהצורך להגן הוא לא רק על האדם הנכה אלא גם על העובדת שנמצאת במסגרת ביתו.

עו"ד נטע ברנר: גם לסחר וגם להטרדה מינית הסיעוד לא הוחרג וזה גם מאד משמעותי.

סיגל רוזן: לסחר והטרדה מינית כן.

סיגל רוזן: הממונה לא תוכל לטפל בעובדי סיעוד שיפנו אליה בתלונות כפי שיוכלו לפנות עובדי חקלאות או בניין.

עו"ד נטע ברנר: היא תוכל לטפל בדברים מסוימים.

סיגל רוזן: אך ורק בנושאי סחר והטרדה מינית.

אורית זוארץ: בנושאים מסוימים.

עו"ד נטע ברנר: בסחר למטרת עבודה, בסחר למטרות מין, בהטרדה מינית ובאלימות.

אורית זוארץ: בסדר גמור.

אורית זוארץ: יש כאן עוד נושאים שאנחנו צריכים לדאוג שיטופלו והקצה הזה צריך להיסגר, אולי דרך משרד הפנים.

אורית זוארץ: אנחנו נעבור לשמוע את עידית שמש הראל ממכון תודעה.

אורית זוארץ: אנחנו ממש מתקרבים לסיום ולכן אני מבקשת להתייחס לדוח.

עידית שמש הראל: מכון תודעה, למי שלא מכיר, עוסק בשינוי תודעתי בגישה הציבורית כלפי תופעת הזנות.

עידית שמש הראל: אני מתייחסת פה רק לנושא סחר למטרות חוץ ואני נמצאת פה בבחינת 'המלך הוא עירום'.

עידית שמש הראל: אני רוצה להגיד משהו שאני אומרת בכל ישיבה שבה אנחנו דנים בדוח האמריקני של מחלקת המדינה האמריקנית, להטיל ספק גדול באמינות של דוח כזה, אם לא לומר צביעות, שמדרג מדינות כמו הולנד וגרמניה בדירוג 1, מדינות שמיסדו את הזנות.

עידית שמש הראל: מי שמסתובב היום ברובע החלונות האדומים באמסטרדם לא רואה שם הולנדיות עם כפכפי עץ אלא רואה שם נשים שחורות.

עידית שמש הראל: באיטליה, 95% מהנשים בזנות הן מניגריה.

עידית שמש הראל: אני בספק רב עד כמה ישראל לעומתן צריכה להיות בדירוג 2, לדעתי אנחנו צריכים לעקוף אותן אבל זה הדוח וכך ארצות הברית רואה את הדירוג של המדינות.

עידית שמש הראל: קיבלנו דיווח על כך שבהולנד היתה דרישה לבקש מהאחיות בבתי החולים כחלק מהשירות לתת גם הרפיות לחולים.

עידית שמש הראל: כולנו יודעים מה זה הרפיה והיתה דרישה לבקש מהן את זה כחלק מהשירות שלהן.

עידית שמש הראל: זאת המדיניות בהולנד, שמדורגת בדירוג 1.

עידית שמש הראל: רחל, כשאני חושבת גם על הוועדה הזאת, מה קרה לה משנת 2001 ועד שנת 2010, אני, לצערי, רואה שאין שינוי.

עידית שמש הראל: אין שינוי מכיוון שהוועדה הזאת עדיין מתייחסת לנשים קורבנות סחר כנשים זרות, שמגיעות לפה ממדינות מזרח אירופה וממקומות אחרים.

עידית שמש הראל: הוועדה הזאת, לצערי, לא רואה שנשים ישראליות נמצאות בזנות בתנאים של סחר.

עידית שמש הראל: יש אלמנטים מאד מאד ברורים של סחר בתוך מעגל הזנות הישראלית ומי שרוצה, אני יכולה לתת פה הרבה דוגמאות.

עידית שמש הראל: אנחנו מדברים על זה שאין אישה אחת שנכנסה השנה לתוך גבולות ישראל, אבל מידי יום נכנסות נשים צעירות וילדות לתוך מעגל הזנות והן לא הולכות לבד.

עידית שמש הראל: יש מי שלוקח אותן, שנקרא סרסור, וסוחר בהן.

עידית שמש הראל: אם זה בעל הבית, בעל הדירה או מי שזה לא יהיה.

עידית שמש הראל: אורית, אני יודעת עד כמה את מחויבת לנושא הזנות ואנחנו כמובן מאד מעריכים את זה, אבל אם הוועדה הזאת היתה מתייחסת לדוח מתוך אורינטציה של מה קורה פה בזנות – קרוב ל-10,000, אני אגיד 15,000 והמשטרה תגיד שאנחנו מגזימים ולכן נגיד 10,000 נשים, גברים וטרסיות בעולם הזנות נמצאים במצב של סחר.

עידית שמש הראל: אנחנו יכולים להגיד שמיגרנו את הסחר בזנות ונשים זרות לא באות, אבל מי ממלא את מקומן?

עידית שמש הראל: הרי לא נגענו בביקוש ואנחנו מדברים פה כאילו שזאת תופעה ש...

עידית שמש הראל: אוקיי, צריך להביא את הנשים ותפקיד המדינה להילחם בזה.

עידית שמש הראל: אנחנו לא מדברים מילה על הלקוח, איפה הלקוח פה?

עידית שמש הראל: מה אנחנו עושים כדי לעצור?

עידית שמש הראל: למה אנחנו צריכים לקבל את זה כמובן מאליו שהוא צריך לקבל זנות?

עידית שמש הראל: אותן נשים זרות לא באות, אבל מי נכנס במקומן?

עידית שמש הראל: מי שנכנס זה נשים ישראליות, ילדות צעירות, מבוגרות, נערים, גברים, חיילים, טרנסיות וכל אלה נמצאים במעגל הזנות.

עידית שמש הראל: דיברו פה על מסעי מידע ואני לא ראיתי אף מסע מידע, מה שנקרא קמפיין ציבורי בנושא מלחמה בזנות ובביקוש.

עידית שמש הראל: אני חושבת שלא צריך לקבל את זה.

עידית שמש הראל: כמובן, אנחנו מחזקים את הפעילות בנושא של הפללת הלקוח, אבל יש מקום להתחיל לראות את הסחר בבני אדם למטרות זנות גם כחלק מהתופעה הישראלית פה שקיימת ופועלת ללא גבולות.

אורית זוארץ: תודה רבה לך, עידית.

אורית זוארץ: אני רוצה לחדד משהו שאולי לא הובן מדבריי על פעילות הוועדה.

אורית זוארץ: יש כאן שני צירים מאד מאד משמעותיים, שמקודמים.

אורית זוארץ: האחד הוא הסקר שמקיים משרד הרווחה בנושא הזנות ועד שלא יהיו לנו נתונים אמיתיים ולא הערכות כלליות יהיה לנו קשה מאד להתייחס לסוגיות שהן לא אמפיריות.

אורית זוארץ: אנחנו יכולים לבוא ולהגיד שהתופעה הזאת היא רחבת היקף או שהיא מצומצמת והוויכוח הזה בין הארגונים לבין גורמי הממסד יימשך.

אורית זוארץ: בעיניי, הנתון שיגיע והממצאים שיגיעו ממשרד הרווחה – מי כמותכם יודע מה המחויבות של משרד הרווחה לנושא הזה, על הקצאת המשאבים, על הטיפול בתופעת הזנות, על הנסיון לסייע, נסיון שהתחיל לפני שנתיים, נסיון לסייע להוציא נשים ממעגל הזנות ולסייע להן לעבור שיקום לא רק פיזי-נפשי אלא גם שיקום תעסוקתי.

אורית זוארץ: אנחנו הצגנו גם בוועדה והיו כאן נציגות סלעית ונציגות אופק נשי, נציגות משרד הרווחה, משרד הבריאות והרשות לקידום מעמד האישה ונעשות פעולות למיגור התופעה.

אורית זוארץ: אנחנו רואים את הסוגיה של זנות וסחר פנים בנשים ישראליות ובאזרחים ישראלים בחומרה ואנחנו מטפלים בזה בכל הכלים שעומדים לרשותנו.

אורית זוארץ: הציר השני הוא הדוח של המשרד לביטחון פנים על שינוי בדפוסי הסחר ועבודה עם הצוות הבין-משרדי שיגיע הנה לוועדה בתחילת המושב הבא.

אורית זוארץ: אני מניחה שאחרי שיהיו בידינו הנתונים נוכל גם להמליץ על פעילות, לרבות פעילות חקיקה.

אורית זוארץ: אנחנו רואים ואנחנו מודעים לכך שפעילות חקיקה לא תמיד ממגרת את התופעה ואנחנו מדברים על פעילות הרבה יותר מערכתית ורחבה של טיפול מערכתי מהצד המאתר ועד הצד המשקם, כשהוא מלווה את הקורבן, אין אם היא קורבן חוץ או קורבן פנים, בתוך המערכת עד שהיא חוזרת לחיים בחברה הנורמטיבית.

אורית זוארץ: אולי באמת עם הרחבת התודעה הציבורית נעביר את רשות הדיבור לגברת מרים שכטר, הממונה על שוויון בין המינים במשרד החינוך.

אורית זוארץ: בבקשה, גברתי.

אורית זוארץ: אולי תציגי קצת את הפעילות שלכם.

מרים שכטר: תודה.

מרים שכטר: אני מתנצלת על האיחור.

מרים שכטר: בדיוק הגעתי למחסום של הצעדה לגלעד שליט ונאלצתי לעמוד.

מרים שכטר: הפעילות שלנו התחילה לפני שנתיים, בבקשה של הוועדה הזאת ובהתחלת פעילות של מערכת החינוך כרואה את עצמה כמחויבת לעסוק בהרחבת התודעה הציבורית כנגד סחר בנשים.

מרים שכטר: עידית, אנחנו רואים את זה כמקשה אחת.

מרים שכטר: זנות וסחר בנשים מבחינתי חד הם.

מרים שכטר: אני רוצה לציין שזה לא היה פשוט משום בחינה, לא מבחינת המערכת כמערכת, לא מבחינתנו.

מרים שכטר: זה לקחת את החצר האחורית, שכמעט היה ברור שלמערכת החינוך אין נגיעה לזה.

מרים שכטר: אנחנו עוסקים עם כל כך הרבה דברים: סמים, אלכוהול ועוד.

מרים שכטר: גם זנות היה מאד קשה ובכל זאת כן נכנסנו לזה.

מרים שכטר: היום אני יכולה להגיד שנעשות המון פעילויות בתוך הפעילות הרגילה שלנו, של שוויון בין המינים, של מגדר, של העצמה, של התמודדות עם נושאים של פרסומת, התמודדות עם נושאים של דוגמנות, התמודדות עם נושאים של החפצה.

מרים שכטר: כלומר, אנחנו מעגנים את זה בתוך התפיסה הכוללת של מגדר וערכים של כבוד האדם.

אורית זוארץ: וזה בא לידי ביטוי בתכנית הלימודים במערכת החינוך או שזה פרויקט נפרד?

מרים שכטר: זאת הנקודה האחרונה שאני הולכת לדבר עליה ולכן גם רציתי לדבר.

מרים שכטר: אני יודעת שגב' רחל גרשוני דיברה על החינוך.

מרים שכטר: הפרויקטים הם פרויקטים רחבים של מגדר, העצמה, כבוד האדם, נמ"ש למשל.

מרים שכטר: כל פרויקט שאנחנו עושים היום בתוך מערכת החינוך מכיתות ה'-ו' ועד י"ב, הוא בנושא של זנות וסחר בנשים, החפצה של נערות, משמעויות של פרסומת סקסיסטית, משמעויות של השתתפות בדוגמנות וכו' וגם התפיסות והמיתוסים הסקסיסטים לגבי בנים ועל הצורך וכל מה שהעלית.

מרים שכטר: אני לא יכולה להגיד שאני שבעת רצון, אבל אני כן שבעת רצון מהתפיסה שאני היום כנציגה של מערכת החינוך יכולה להגיד: כן, זה מענייננו ואני יודעת שיש לי שותפים.

מרים שכטר: הדברים מתחילים בגיל 14 וגיל 14 הוא גיל של בית ספר, כלומר זה מענייננו מאד מאד.

מרים שכטר: אני לא לבד היום בתוך מערכת החינוך וזה מאד חשוב, כי בתחילת הדרך זה לא היה קל לאף אחד.

מרים שכטר: היום, לקראת השנה הקרובה, התחלתי עם מקצוע של קולנוע ותיאטרון.

מרים שכטר: אנחנו ניכנס גם דרך הספרות ובתוך מקצועות הלימוד נכניס את הנושאים שעוסקים בנושא של סחר בנשים, סחר בילדות.

מרים שכטר: אנחנו מתחילים לבנות את זה ומי שיודע מה זה חינוך יודע שזה לוקח זמן, אבל משום שאני מכירה את עצמי, שאין לי זמן, אני מקווה שבשנה הבאה בזמן הזה אני אוכל כבר להרחיב את היריעה.

מרים שכטר: ברור שלא נפסיק מלהמשיך לעסוק בנושאים של העלאת מודעות, שזה גם כולל מעבר לתכניות שציינתי ימי עיון שאנחנו עורכים.

מרים שכטר: ימי העיון האלה מדברים על כבוד האדם – איש ואישה.

מרים שכטר: כלומר, כבוד האדם שערך שכל הזמן מערכת החינוך מדברת עליו, אבל מעולם היא לא עסקה בכבודן של נשים.

מרים שכטר: אני מקווה שנמשיך בפעילות.

אורית זוארץ: תודה לך.

אורית זוארץ: מרים, רק שאלה אינפורמטיבית לגבי נתונים:

אורית זוארץ: כמה תלמידים או כמה מוסדות חינוך שותפים לפרויקטים שאתם מקדמים.

אורית זוארץ: אם אני מבינה נכון, המיקוד הוא בעיקר חטיבות ביניים ותיכוניים.

מרים שכטר: המיקוד הוא חטיבות ביניים ובתי ספר תיכון, למרות שבכל נושא ההחפצה, למשל, שזה כאילו תמים כי ילדים משתמשים בילדים אחרים כחפץ בעוד דברים – תקנה לי כל הזמן אוכל, תתן לי להעתיק וכו', כלומר המושג של החפצה לא נולד כשמתחילים בפעולות של זנות וסחר בנשים, הוא נולד הרבה קודם.

אורית זוארץ: זה ציר נוסף שאני רוצה שתתייחסי אליו.

אורית זוארץ: שאלה אחת היא כמה בתי ספר משתתפים בפרויקטים האלה ומקבלים, אם אני מבינה נכון, את ההדרכות?

אורית זוארץ: הציר השני הוא לגבי השתלמויות מורות וגננות לאיתור של קורבנות תקיפה מינית.

מרים שכטר: מעל 25,000 תלמידות ותלמידים במערכת החינוך עסקו בנושאים של המגדר, ההעצמה וכל מה שציינתי ואני רוצה להאמין שלמעלה ממחציתם, אם לא יותר – אני לא רוצה להעלות את הרף, אני רוצה להוריד אותו – קיבלו הדרכות בנושאים של סחר בנשים וזנות.

מרים שכטר: הציר השני של השתלמויות מורים – כל בתי הספר שעושים השתלמויות של כבוד האדם – מגדר, וכבוד האדם – שוויון בין המינים, מקבלים יחידה שעוסקת בנושא של סחר בנשים.

מרים שכטר: כל בתי הספר האלה עושים את ההשתלמות.

מרים שכטר: אני רוצה להגיד שהנושא של טיפול בנערות בסיכון וטיפול בתקיפות מיניות נמצא בטיפולם של שפ"י ואני אשמח להעביר אלייך את הנתונים.

מרים שכטר: אני אבדוק ואעביר אלייך את הנתונים.

אורית זוארץ: רציתי לשאול אם מנכ"ל משרד החינוך שותף בוועדה הבין משרדית?

עו"ד רחל גרשוני: לא, לא.

עו"ד רחל גרשוני: בוועדת המנכ"לים לא.

אורית זוארץ: מנכ"ל משרד החינוך לא שותף.

אורית זוארץ: יכול להיות שיש מקום להרחיב את מספר השותפים כי אנחנו מדברים פה על הרחבה של תודעה ציבורית ועיסוק בסוגיה של זכויות אדם ועבדות.

עו"ד רחל גרשוני: יכול להיות, נכון.

אורית זוארץ: אני אפנה למשרד החינוך בצורה פורמלית.

עו"ד רחל גרשוני: אני אדבר עם המנכ"ל שלנו על זה.

עו"ד רחל גרשוני: מנכ"ל משרד המשפטים פעל לכלול את נציג האוצר בשנה שעברה ואפשר לפעול גם לכלול את נציג משרד החינוך.

אורית זוארץ: יש לזה חשיבות מאד גדולה כשאנחנו מדברים על טיפול מערכתי והרחבת התודעה הציבורית.

אורית זוארץ: למשרד החינוך יש חלק מאד מאד משמעותי בתהליך הזה.

אורית זוארץ: זהו, אנחנו מתקרבים לסיכום.

אורית זוארץ: אנחנו מסיימות ולכן תהיה זאת דוברת אחרונה ואני אסכם, ברשותכם.

סיגלית זוהר: אני סיגלית זוהר מהלשכה לסיוע משפטי בתל-אביב.

סיגלית זוהר: האגף לסיוע משפטי מעניק סיוע משפטי לנפגעים לפי חוק איסור סחר בבני אדם בתביעות אזרחיות, בבקשות לאשרה ובהליכים מנהליים שונים.

סיגלית זוהר: האגף מעניק סיוע משפטי לכלל קורבנות הסחר, בין אלה שמעידים ובין אלה שלא מעידים, בין אלה ששוהים במקלטים השונים ובין השוהים מחוץ למקלטים.

סיגלית זוהר: השנה לא הוזכרנו למעשה ואין בדוח מחלקת המדינה התייחסות לפעילות הענפה שלנו.

סיגלית זוהר: להערכתי, למעלה מ-95% מהשוהים באטלס ובמעגן מקבלים סיוע משפטי.

סיגלית זוהר: בשנת 2009 קיבלנו מספר רב של פסקי דין, שנקבעו בפסקי הדין הלכות מאד מאד חשובות, שאין לייחס הסכמה לקורבנות סחר לסחר בגופם ושלקורבנות סחר יש זכות לפיצוי מוגבר, גבוה.

סיגלית זוהר: זה מופיע כחוט השני בכל פסקי הדין ואני מקווה שאם באמת יהיה איזשהו נציג שיגיע לארצות הברית, הדברים יצויינו.

אורית זוארץ: תודה רבה, אני מסכמת כי אנחנו חייבים לעלות למליאה.

אורית זוארץ: אני מתנצלת.

עו"ד רחל גרשוני: זה ייקח בדיוק שתי דקות.

אורית זוארץ: אני ממש מתנצלת.

עו"ד רחל גרשוני: זה שתי דקות.

אורית זוארץ: אני נורא מתנצלת.

אורית זוארץ: אנחנו מסיימים את הדיון וחייבים לעלות למליאה.

אורית זוארץ: לסיכום, הוועדה מאמצת את הדוח.

אורית זוארץ: הוועדה תפעל בשיתוף משרדי הממשלה והגורמים השונים לבחון בצורה יותר ממוקדת ופרטנית את ההערות שהועלו בדוח.

אורית זוארץ: כמובן, הוועדה פונה לצוות הבין-משרדי ומחזקת את ידיהם בפעילותם ומצפה שתהיה התייחסות לדוח, בעיקר לאור הנתונים שהועברו והפערים בין הצגת הנתונים שהועברו לבין הנתונים שהועלו בדוח.

אורית זוארץ: זה ברור?

אורית זוארץ: מדובר בפער בנתונים, בעיקר בין אלה שעלו גם כאן בוועדה וגם בהתייחסות של משרדי הממשלה לבין ההתייחסות אליהם בדוח.

אורית זוארץ: יש כאן כמה פעולות שאנחנו מצפים שייעשו, וביניהם, כמובן, הגברת האכיפה והענישה כנגד מי שעוברים עבירות סחר בבני אדם למטרות עבודה והעסקה בתנאי עבדות, ניצול וכפייה ובכלל זה עיכוב דרכונים וכל הפעולות שצוינו כאן.

אורית זוארץ: הבטחה של זיהוי קורבנות הסחר בבני אדם והגנה עליהם כדי שהם לא ייפגעו בתהליך הבחינה או ההגנה עליהם מפני עבירה על חוקי ההגירה בתקופה שבה הם נותנים עדות.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על חקירה מעמיקה של תופעות סחר באזרחיות ישראליות לצורך מתן שירותי מין ואנחנו בהחלט מצפים לדוח של משרד הרווחה והמשרד לביטחון פנים.

אורית זוארץ: ציר נוסף שעלה בדיונים הקודמים – אנחנו ממליצים למשרד החוץ ואנחנו פונים בבקשה למנות קונסולים של עבודה ותעסוקה בעיקר בשגרירויות באותן מדינות המקור שעליהן אנחנו יודעים.

אורית זוארץ: בדיון הקודם בוועדה עלה העומס הרב על הקונסולים, בעיקר במדינות שהן מדינות מקור למהגרי עבודה, שמגיעים לישראל עם אשרות ואז, כמובן, להבטיח את הראיונות עם מהגרי העבודה, להבטיח את מידת ההתאמה שלהם לתפקיד המיועד, את החוזים שעליהם הם חתומים וזה בשיתוף התמ"ת ומשרד הפנים.

אורית זוארץ: זה נושא שעלה בדיון וחשוב לי לחדד אותו בפניך.

אורית זוארץ: כמובן, הנגשת המידע באשר לזכויותיהם ולחובותיהם כעובדים, בחינה של המידעונים גם ברמה של שפה וגם ברמה של הנגשה לעובד.

אורית זוארץ: אנחנו נמשיך לפעול בשיתוף פעולה.

אורית זוארץ: תודה רבה לך על כך שהגעת, הישיבה נעולה.