ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 223, 2010-06-30 09:30

דוד אזולאי: בוקר טוב לכולם, אני פותח את דיוני ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: הנושא שעל סדר היום הוא פנייתו של חבר הכנסת איוב קרא, סגן השר לפיתוח הנגב והגליל, לדון בקביעת מועד בחירות ביישוב ירכא ותוכנית הבראה, והצעה לסדר-היום בנושא: "קביעת מועד לבחירת בירכא", של חבר הכנסת חמד עמאר כבקשה מהנשיאות לדיון מהיר.

דוד אזולאי: אני מקדם בברכה את סגן השר ידידי, חבר הכנסת איוב קרא, את ראש המועצה ואת כל הנכבדים שהגיעו מהצפון הרחוק.

קריאה: יש עוד נכבדים.

דוד אזולאי: אני יודע, שמעתי, אבל אין מה לעשות, אנחנו כבר באיחור של 20 דקות, ובהתחשב בעובדה שגם בשעה 11:00 אני חייב לסיים את הדיון, אי-אפשר לחכות יותר.

דוד אזולאי: השתדלתי, אבל לא מעבר לכך.

דוד אזולאי: אדוני סגן השר, בבקשה.

איוב קרא: תודה, אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, מכובדים מירכא, ראש הוועדה הקרואה, ראש הרשות לשעבר נמצא כאן, אני החלטתי בפעם הראשונה להתערב בנושא שהיה תקופה ארוכה במחלוקת.

איוב קרא: אמרתי שצריך לשים סוף למחלוקת ביישוב ירכא.

איוב קרא: אדוני היושב ראש, נפגשתי עם הוועדה הציבורית למען ירכא, נפגשתי עם אישים שונים בתוך ירכא.

איוב קרא: מאחר שהיתה לי זכות גדולה בזמנו לפרק יחד עם אדוני את האיחוד עם ג'וליס ועם היישובים השונים, היה צורך לאורך תקופה ארוכה לגבות את ירכא.

איוב קרא: לצערי הרב, ירכא לא גובתה על ידי הממשלה.

איוב קרא: היה מצב אבסורדי במשך כמה שנים טובות, וכתוצאה מכך גם נפגע ראש המועצה האחרון וגם זה שלפניו אחרי הבחירות למועצה המקומית.

איוב קרא: הוא נפגע, כי לא קיבלו גיבוי כספי, לא קיבלו גיבוי מהממשלה.

איוב קרא: אני אומר בריש גלי, מינוי הוועדה הקרואה היה צריך להציל את המצב ולא להפך, ולצערי הרב, הוועדה שמונתה – וזה לא חשוב מי עמד בראשה – בגלל חוסר גיבוי שקיבלה גם הוועדה, המצב המשיך להידרדר.

איוב קרא: הוא המשיך להידרדר למרות גביית הארנונה, שעלתה לאין ערוך לעומת שנים קודמות.

איוב קרא: ב-2009 וגם ב-2008 היתה עלייה גדולה בגביית המסים.

איוב קרא: תושבי ירכא שילמו ארנונה, ואפילו הכפילו ושילשו את ההכנסות מארנונה למועצה המקומית, אבל לצערי הרב, הממשלה לא השכילה להעביר את תוכנית ההבראה של היישוב ולקבל גיבוי כספי מהמדינה, דבר שהיה בעוכריהם בתקופה האחרונה.

איוב קרא: לכן אם המצב הוא כזה ואין התקדמות לחוף מבטחים, כמו שהיינו רוצים, לדעתי צריך פה – ואני מציע את זה – ללכת לבחירות תוך שנה מהיום, ומיידית ללכת לתוכנית הבראה, כאשר בראש הוועדה במשך התקופה עד לבחירות יכהן מישהו שיוכל ליישם את תוכנית ההבראה לפני הבחירות כדי להציל את ירכא.

איוב קרא: זאת ההצעה שלי, אדוני היושב ראש, שאני מציע אחרי בדיקה מקיפה עם כל הגורמים.

איוב קרא: אין לי טענות ליושב ראש.

איוב קרא: אני קורא לכם גם, שהבחור הזה ימשיך להיות במשרד הפנים, אבל לא בתוך ירכא, כי בירכא צריך כרגע מישהו שיוכל ליישם בשנה הזאת חלק מתוכנית ההבראה, כדי שראש המועצה שייבחר ימשיך את אותה תוכנית.

איוב קרא: אני חושב שההצעה הזאת יכולה בהחלט לתת מענה נכון וראוי לרצונות וגם לאווירה בתוך היישוב.

איוב קרא: תודה, אדוני.

דוד אזולאי: תודה רבה, אדוני, אני מודה לך.

דוד אזולאי: חבר הכנסת חמד עמאר.

חמד עמאר: קודם כל אני רוצה להודות ליושב ראש על קיום הדיון הזה.

חמד עמאר: הגשתי הצעה רגילה לסדר-היום ב-26 באפריל 2010, בעקבותיה הועבר הנושא לוועדת הפנים והגנת הסביבה.

חמד עמאר: היום אנחנו מקיימים את הדיון.

חמד עמאר: אני רוצה גם להודות לסגן השר איוב קרא על פנייתו לוועדה לקיים את הדיון.

חמד עמאר: הדיון הזה חשוב מאוד לתושבי העיר.

חמד עמאר: הוא חשוב מאוד גם לדמוקרטיה.

חמד עמאר: אני מציע לחלק לשניים את הדיון הזה: אחד – תוכנית הבראה בירכא, ושניים – הבחירות בירכא.

חמד עמאר: אני אתחיל בבחירות בירכא.

חמד עמאר: הלב של הדמוקרטיה זה שלטון העם, ואפילו מבקר המדינה בדבריו על ועדות ממונות אמר כי מפלט אחרון לשר הפנים זה ללכת ולמנות ועדה ממונה, והעדיפות של נבחר מתוך היישוב היא העדיפות הראשונה של הדמוקרטיה ושל מבקר המדינה.

חמד עמאר: אנחנו כנבחרי ציבור צריכים להאמין שהכי חשוב שבן המקום ינהל את היישוב.

חמד עמאר: אתן כדוגמה את עוספיה ואת דליה.

חמד עמאר: עם כל הקשיים בעוספיה ובדליה, וכאן התנהלו דיונים על דחיית הבחירות בעוספיה ובדליה – ואני הייתי שותף לכך שרצינו לדחות את הבחירות כדי לייצב את המועצה – עמדנו על זה וקיימנו את הבחירות במועד שנקבע, והיום אנחנו רואים בעוספיה ובדליה התקדמות.

חמד עמאר: יש ראש רשות של המקום, שרץ ממקום למקום, רץ ממשרד למשרד וגם התושבים דוחפים אותו כדי להגיע לתוכנית הבראה וכדי לקדם את היישוב.

חמד עמאר: עם כל הקושי ועם הגירעון שהוא גדול יותר מירכא, ראשי הרשויות מצליחים היום להזיז דברים, לשלם משכורות ולתת את כל מה שהתושב צריך לקבל - גם ניקיון, גם פינוי אשפה וגם חינוך.

חמד עמאר: ראשי הרשויות של המקום עושים את העבודה שהם צריכים לעשות.

חמד עמאר: אם ניקח את ירכא, נראה שבירכא יש ועדה ממונה מ-2007.

חמד עמאר: הסיבה של הפיטורים בירכא היתה שראש הרשות הנבחר לא הצליח להוציא את ירכא מהגירעון, ואותו ראש רשות – כשנכנס ליישוב, הצליח בשנתיים שמילא את התפקיד להוריד את הגירעון בקרוב ל-19 מיליון שקל.

חמד עמאר: הגירעון עמד על 89 מיליון שקל, כשראש הרשות פוטר עם חברי המועצה, ואמרו לו שמכיוון שהוא לא הצליח להורידו, יפטרו אותו.

חמד עמאר: לעומת זאת, מי שקיבל מועצה עם גירעון אדיר, לא קיבל תוכנית הבראה, לא קיבל שום עזרה לא ממשרד הפנים ולא ממשרד האוצר, והצליח להוריד את הגירעון, למרות זאת אמרו שהוא לא תפקד כראוי ופיטרו אותו.

דוד אזולאי: את ראש המועצה הנבחר?

חמד עמאר: הנבחר, כשעמד הגירעון שלו רק על 89 מיליון שקל.

חמד עמאר: היום הגירעון בירכא – וראש הרשות הממונה יכול לתקן אותי – הוא יותר מ-89 מיליון שקל והגבייה בירכא יותר מזו שהיתה כשנבחר.

חמד עמאר: היתה גביה של קרוב ל-21 מיליון שקל בשנת 2009.

חמד עמאר: היתה גבייה קרוב ל-21 מיליון שקל והגירעון יותר מ-100 מיליון שקל.

חמד עמאר: אני לא רוצה לתת מספר, כי אני לא יודע במדויק.

חמד עמאר: המועצה חייבת קרוב ל-30 מיליון שקל משכורות ונלווים לעובדים.

חמד עמאר: קרוב ל-30 מיליון שקל.

חמד עמאר: היא עוברת על החוק, ומי שעובר על החוק זה משרד הפנים, כי משרד הפנים מינה את יושב ראש הרשות.

חמד עמאר: קרוב ל-30 מיליון שקל רק משכורות ונלווים לעובדים, שעובדים במועצה עד היום וממשיכים לעבוד ולבוא לעבודה בבוקר.

חמד עמאר: לכן אדוני היושב ראש, אני חושב שכמו שחברי סגן השר הציע, אנחנו נלך על תוכנית הבראה בהקדם האפשרי, כי התוכנית מאושרת מ-2009.

חמד עמאר: אני קיבלתי נתונים מ-2008, אבל הנתונים שנתנה לנו המועצה – קראתי אותם עכשיו מ-2009.

חמד עמאר: תוכנית ההבראה מאושרת מ-2009 ודוח הרשות.

חמד עמאר: נלך על תוכנית הבראה, ובהקדם האפשרי, כי כשהשר ענה לי בשאילתה שאני העליתי לפני שבועיים, הוא אמר שהכסף ממשרד האוצר הועבר למשרד הפנים, ויש מצב להתחיל להעביר כספים לירכא בקרוב.

חמד עמאר: אני חושב שכאשר השר עונה מעל דוכן הכנסת, שהכסף הועבר מהאוצר וצריך כבר להתחיל להעביר את הכסף לירכא לפי תוכנית הבראה שאושרה - - -

דוד אזולאי: מייד נשמע מנציגי משרד הפנים - -

חמד עמאר: אני אומר לך מה ששמעתי מהשר.

דוד אזולאי: - - אם הכסף הועבר ואם יש תוכנית הבראה מאושרת, ואיך אפשר ליישם את תוכנית ההבראה.

חמד עמאר: דבר שני, גם בישיבה שלי עם השר, השר אמר שהוא רוצה ללכת על בחירות בירכא.

חמד עמאר: אני חושב שכאשר השר אומר שהוא רוצה ללכת גם על הבחירות בירכא, דבר שני אחרי תוכנית הבראה זה לקבוע מועד בחירות תוך שנה מהיום בירכא ולהתחיל להזיז את היישוב קדימה.

חמד עמאר: זה יעשה רק טוב למדינת ישראל וגם ליישוב ירכא.

דוד אזולאי: תודה רבה לך, אדוני.

דוד אזולאי: אני רוצה לשמוע קודם כל את ראש המועצה.

דוד אזולאי: בבקשה, אדוני.

דוד אזולאי: אני מבקש להיות קצר.

דוד נחום: אני רק אציג את המצגת, אדוני היושב ראש, סגן השר, חברי הכנסת.

דוד נחום: אני מתכוון רק להציג את המצגת, אני לא רוצה להיכנס לשאלת הבחירות.

דוד נחום: היישוב ירכא כולו על טהרת הדרוזים, 14,000 תושבים, 4,000 בתי אב.

דוד נחום: 50% מהאוכלוסייה היא מתחת לגיל 18, המצב סוציו-אקונומי 3.

דוד נחום: כמו שצוין פה, באפריל 2007 פוזרה המועצה הנבחרת ומונתה תחתיה ועדה ממונה.

דוד נחום: אני נכנסתי רק בסוף 2008.

דוד אזולאי: ומה היה מ-2007 עד 2008?

דוד נחום: היתה מועצה ממונה, אבל זמנית, ולא הצליחה לפעול.

איוב קרא: היתה ועדה קרואה בראשות אריה טל.

איוב קרא: הוא עזב בגלל שנבחר לטירת הכרמל.

דוד נחום: תוכנית ההבראה האחרונה אושרה ב-2005, ומאז שהוועדה הממונה נמצאת שלוש שנים, היו עשר פגישות עם המשרד, שסגר את כל הדברים כבר ביוני שנה שעברה, שהתוכנית מוכנה לצאת לדרך.

דוד אזולאי: יש תוכנית הבראה מאושרת על ידי משרד הפנים?

דוד נחום: מאושרת עקרונית כן, עם מכתב מסודר להתחיל לעבוד.

דוד אזולאי: לפני כמה שנים התוכנית עברה?

דוד נחום: שנתיים, היתה צריכה להיות 2009 ו-2010.

דוד אזולאי: 2009 כבר נגמרה.

דוד נחום: גם 2010 עוד מעט נגמרת.

דוד נחום: בתקופה הזאת עיצבנו את המערכת הכספית.

דוד נחום: כל חודש שילמנו משכורת ועוד שישה חודשים נוספים במהלך 19 החודש שאני ברשות.

דוד נחום: הדבר הזה יצר לנו אפשרות להתחיל לפעול ולהתקדם בכל התחומים האחרים.

דוד נחום: בשנה שעברה השקענו כשני מיליון שקל בחינוך – שיפצנו מוסדות חינוך והפעלנו את הילדים בכל מיני תחומים.

סעיד נפאע: אמנם תוכנית ההבראה אושרה ביוני 2009, אבל אנחנו היום ביוני 2010 ועדיין היא לא אושרה, ולא שמעתי ולו מילה אחת - - -

דוד נחום: מייד, זה יהיה בהמשך במספרים.

דוד נחום: אני רוצה לתת קצת פרטים.

דוד נחום: בשנה האחרונה השקענו כ-10 מיליון שקל בפיתוח פרויקטים, סידרנו שישה כבישים וכל מיני תחומים אחרים, גם בחינוך.

דוד נחום: נכון לעכשיו אנו מתכננים לבנות שלושה בתי ספר, כשכבר קיבלנו את כל האישורים, וארבעה גנים.

קריאה: איפה זה?

דוד אזולאי: אני מבקש, מי שרוצה לשאול שאלות, שיבקש רשות.

דוד אזולאי: כשחבר כנסת מבקש, זה משהו אחר.

דוד נחום: בתחילת 2010 הצטרפנו לתאגיד המים, שהיה על פי חוק.

דוד נחום: כמה מילים על הנתונים - 2006 עד 2009.

דוד נחום: הגירעון השוטף 2006 היה קרוב לשישה מיליון, 2007 18 מיליון, 2008 כמעט 12 מיליון, ואנחנו ב-2009 הורדנו אותו לשני מיליון וחצי בגירעון השוטף, כאשר בתוכנית ההבראה שנבנתה היה צריך להיות כתשעה מיליון גירעון שוטף.

דוד נחום: למעשה, גמרנו את השנה הזאת בגירעון מאוד מאוד קטן.

דוד נחום: כתוצאה מהדברים שנאמרו על ידי סגן השר, למען הדיוק הנה הנתונים.

דוד נחום: אותו דבר עם הארנונה ועם המים, ראו את התוצאות של 2007, 2008 ו-2009.

דוד נחום: ב-2009 הגענו ל-20.5 מיליון.

דוד נחום: אחוז הגבייה גם הוכפל, כפי שאתם רואים פה.

דוד נחום: הגירעון בסוף 2009 היה 91 מיליון, 30 מיליון שכר עובדים ונלוות וספקים 61 מיליון.

דוד אזולאי: כשאדוני מדבר על עובדים ועל נלווים לשכר, 30 מיליון זה הרבה כסף.

דוד אזולאי: בכמה עובדי עירייה מדובר?

דוד נחום: יש לנו כ-200 עובדים, אבל רובם במוסדות החינוך, במוניציפאלי יש בערך 40.

דוד אזולאי: 30 מיליון זה הרבה כסף.

דוד אזולאי: לא העברתם את הזכויות הנלוות לעובדים?

דוד נחום: לא, לא הועבר דבר מ-2004.

דוד נחום: מ-2004 היה עיכוב במשכורות.

דוד נחום: יש עובדים שלא קיבלו 17 משכורות.

דוד אזולאי: אתם מקבלים את מענקי האיזון שלכם?

דוד נחום: כן, מקבלים.

דוד אזולאי: את זה כן מקבלים בשוטף?

דוד נחום: כן, אבל במענקי איזון יש לנו הלוואות כ-24 מיליון בעיקר לנושא ביוב, אז חלק ממענק האיזון נלקח מייד בלי לשאול אותנו.

ציון פיניאן: לאיזה תאגיד אתם שייכים?

דוד נחום: לתאגיד האזורי, חמישה יישובים, שנקרא - - -

חמד עמאר: זה חדש.

דוד נחום: הוא נכנס מינואר 2010.

חמד עמאר: ואתם חברים?

דוד נחום: אנחנו חברים ועובדים מינואר.

קריאה: באיזה אחוז אתם שם?

זיאד תקתוק: 26%.

דוד נחום: הוא חבר בתאגיד, הוא אפילו יושב ראש התאגיד.

דוד נחום: אנחנו קטנים קצת יותר מג'דיידה-מכר.

דוד נחום: אני דווקא רוצה להתייחס לנקודה של 13.5 מיליון.

דוד נחום: מתוך ה-20 מיליון שגבינו, שילמנו 13.5 לנלוות של העובדים משנת 2004 - ביטוח לאומי, מס הכנסה, קרן השתלמות, שילמנו למקורות, את כל זה אנחנו שילמנו.

דוד נחום: למעשה, בלי תוכנית הבראה אנחנו הולכים לסגור את החשבון עם מקורות.

דוד נחום: היו שבעה מיליון שקל.

דוד נחום: הכסף הזה הלך מהשוטף שגבינו, זאת אומרת:

דוד נחום: במקום להשקיע את זה בחינוך ובשיפור התשתיות בתוכנית הבראה, שילמנו על תוכנית הבראה בלי תוכנית הבראה, וזה מה שיצר את הקשיים לעשות את דברים יותר גדולים ברשות.

דוד נחום: התוכנית שהוצגה במשרד הפנים ב-2009 היתה ש-92 מיליון שקל זה הגירעון, חוב מתגלגל 12% - יש מושג שנקרא שאנחנו משלמים אותו בשוטף, מגלגלים אותו, של 5.5.

דוד נחום: מיליון - הקטנת הסדר נושים בחמישה מיליון, גבייה ופיגורים לכיסוי גירעון שבעה מיליון.

דוד נחום: למעשה, לכיסוי 74.5 מיליון - זה כרגע עומד על הפרק.

דוד אזולאי: איך תוכנית ההבראה היתה מחסלת את החוב הזה?

דוד נחום: תוכנית ההבראה היתה סוגרת לנו את זה, והיתה יוצרת מצב שאת 13.5 המיליון ששילמתי לתוכנית ההבראה, לגירעונות, הייתי משקיע בחינוך ובתשתיות.

דוד אזולאי: לכמה שנים תוכנית ההבראה - - -?

דוד נחום: שנתיים.

ציון פיניאן: אתם יכולים לעמוד בשנתיים?

דוד נחום: בקלות, אנחנו משלמים נלוות לחובות ולכל מה שמסביב בערך שישה מיליון שקל.

דוד נחום: אם תוכנית ההבראה מסתדרת, אנחנו נחזיק גם בפק"מ כבר בשנה הראשונה כסף.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, בהסכם של ראשי הרשויות עם ממשלת ישראל, ירכא נכללת ומוקצה לה תקציב.

חמד עמאר: התקציב הזה נכלל - - -

דוד אזולאי: חוץ מתוכנית ההבראה?

חמד עמאר: לא, זה בתוכנית הבראה.

חמד עמאר: אז ירכא נכללה בתוכנית.

דוד נחום: נכללה בתוכנית, והיינו צריכים לקבל 6.5 מיליון שקל באותו הסכם, כולנו חתומים עליו.

דוד נחום: לא קיבלנו אגורה; למעשה, כולם קיבלו.

דוד נחום: אני רוצה להיות ממלכתי.

דוד נחום: חזית מאוד רחבה של היישוב הזה בהרבה קשיים, התשתיות הרוסות.

דוד נחום: כדי לסדר את היישוב הזה, צריך 300 מיליון שקל.

דוד נחום: יש שם כבישים שהם בגדר סכנת נפשות.

דוד נחום: לכן אם תתחיל תוכנית הבראה, בלעדיי או אתי, זה ויכוח פוליטי, אני חושב שאני עושה היום מלאכה נאמנה בתקופתי.

דוד נחום: למרות כל הקשיים, אפשר להגיע לתוצאות פנטסטיות.

מגלי והבה: שמשרד הפנים יתייחס לכל הטענות.

מגלי והבה: שמענו את ראש המועצה, לנו יש נתונים - - -

דוד אזולאי: גם משרד הפנים ידבר, גם אתם תדברו, רק סבלנות.

ציון פיניאן: זה לא סוד שוועדה קרואה מגיעה בעקבות מצב קשה של היישוב וחוסר תפקודו, וזה לא סוד שוועדה קרואה מסיימת את תפקידה כשהיישוב עצמאי.

ציון פיניאן: אנחנו שומעים שהיישוב די עצמאי, למה הוא עצמאי?

ציון פיניאן: המערכת יציבה, תוכנית ההבראה אושרה כבר ביוני 2009, אחוזי הגבייה גבוהים.

איוב קרא: פרקטית היא לא מתקיימת.

ציון פיניאן: אם היא לא מתקיימת, הוועדה תימשך, זה מה שאתה אומר.

איוב קרא: זאת אומרת לא מיישמים את הדוח.

ציון פיניאן: אחוזי גבייה גבוהים זה שלב ראשון.

דוד אזולאי: אתה אומר: למעשה, הכל בסדר, אבל - - -

ציון פיניאן: הכול בסדר – לאחר מכן צמצום הפיגור בשכר, לאחר מכן שולמו תשלומים לספקים, אושרו חובות עבר, כשלכל עירייה במדינת ישראל, במיוחד בפריפריה, יש חובות עבר.

ציון פיניאן: לעיריית טבריה יש 180 מיליון חובות עבר, אבל יש לה ראש עיר ואין לה ועדה קרואה.

ציון פיניאן: לכן אני אומר שהגענו למצב מצוין, היישוב יכול לעמוד בפני עצמו, היישוב יכול לקיים את עצמו, אפילו שמעתי שיהיו יתרות של אג"חים, אני לא יודע לכמה עיריות במדינה יש אג"חים.

קריאה: אתה צודק, כל היישוב ככה.

ציון פיניאן: אם היישוב הוא כזה, הוועדה הזאת צריכה להפסיק את עבודתה ולהכריז על בחירות תוך חצי שנה עד שנה.

ציון פיניאן: שהשר יקבע תאריך לבחירות ויאפשר לתושבים לנהל את העיר מנקודת היציאה של הוועדה הקרואה, והעיר ברוך השם תתקיים ותהיה עצמאית.

ציון פיניאן: כי אם המצב של העיר כל כך גרוע, הוועדה תמשיך לתפקד, אבל ברגע שהעיר הזאת מתקיימת ומגיעה למצב טוב, עכשיו אתם צריכים לשלוט ולקיים בחירות ביישוב כדי לבחור מישהו מכם שימשיך לנהל את היישוב.

קריאה: גוף חיצוני שעובד בגבייה או גורמים מחוץ לכפר, טוב להם שהמצב תקוע.

דוד אזולאי: תודה רבה, אדוני.

דוד אזולאי: אני מבקש לשמוע את נציגי משרד הפנים.

דוד אזולאי: ששי, ברוך הבא, מזמן לא ראיתי אותך.

דוד אזולאי: שמענו כאן את דברי יושב ראש המועצה ושמענו כאן את דבריו של חבר הכנסת ציון פיניאן וגם ראינו את הנתונים.

דוד אזולאי: אם אכן יש תוכנית הבראה, למה היא לא מיושמת?

דוד אזולאי: הרי בכל זאת לא מדובר פה במועצה שנבחרה, מדובר במועצה ממונה שנשלחה על ידי משרד הפנים.

דוד אזולאי: השאלה היא אם אכן, לפחות כפי שהדברים הוצגו, לכאורה המצב טוב, למה אנחנו ממשיכים באותה מתכונת?

ששי דקל: אני חושב שברור לכולם, שהוועדה הקרואה מונתה לירכא בגלל המצב הקשה שלה, לא בגלל הדברים האחרים, מצב קשה מאוד.

ששי דקל: היא מונתה בגלל המצב הכספי והניהולי הקשה שהיה במועצה.

ששי דקל: לצורך זה הוקמה ועדה, כדי שתתחיל לשקם.

ששי דקל: אני לא רוצה להתייחס כרגע לנתונים של שנת 2009, כי הם עוד לא נבדקו על ידינו, אבל אם באמת הנתונים האלה מראים שיפור, זה רק מראה על הצלחת הוועדה ועל התפקוד שלה.

ציון פיניאן: על הצלחת הוועדה וסיומה?

דוד אזולאי: זה לא תפקידו, זה לא התפקיד שלהם לקבוע, האם הוועדה צריכה לסיים את תפקידה.

דוד אזולאי: בשביל זה יש קובעי מדיניות במשרד.

דוד אזולאי: הם אנשי המקצוע שעובדים עם מספרים.

ששי דקל: תוכנית ההבראה של ירכא, לאור הגירעונות הגדולים האלה, גם דורשת מקורות תקציביים אדירים, שלא עומדים כרגע לידי המשרד.

ששי דקל: כרגע המשרד בכל מקרה מנהל מול משרד האוצר דיונים על תוכניות הבראה של כלל הרשויות המקומיות שירכא תהיה ביניהם.

דוד אזולאי: מה שאדוני אומר כרגע זה שבעצם תוכנית ההבראה של ירכא אושרה, אבל היא לא מתוקצבת?

ששי דקל: לא אושר תקציב תוכנית ההבראה של ירכא.

ששי דקל: במסגרת ההסכם עם המגזר הדרוזי שהיה לאחרונה, ירכא לא נכללה בסיפור.

דוד אזולאי: אבל זה לא מה ששמענו עכשיו.

מגלי והבה: מאיזה חודש?

מגלי והבה: לאיזה הסכם אתה מתייחס?

ששי דקל: האחרון.

מגלי והבה: האחרון?

מגלי והבה: אתה יודע מתי היה?

ששי דקל: יפה, והיא כן נכללת, לא שמעת את חבר הכנסת עמאר?

חמד עמאר: היא נכללת.

ששי דקל: אני יודע שבמסגרת הכסף היא לא נכללה, במסגרת התקציבית.

חמד עמאר: תבדוק על מה חתמנו.

חמד עמאר: ירכא נכללת שם, ואנחנו חתמנו על זה.

דוד אזולאי: יש פה איש מקצוע, שמכיר את זה.

מגלי והבה: רוצים להגיד לך שחותמים על נייר שלא שווה.

דוד אזולאי: מה שאומר פה נציג משרד הפנים זה שנכון שיש תוכנית הבראה, נכון שישבו עם הרשויות הדרוזיות, אבל לפחות לקטע של תוכנית ההבראה בירכא - וכרגע אני לא רוצה להתייחס לכלל התוכנית הזאת, אבל לגבי תוכנית הבראה נכון לרגע זה, אדוני ותאמת את הדברים - אין כיסוי תקציבי.

דוד אזולאי: מה אתם מצפים, רבותי?

איוב קרא: בוא נשמע את האוצר.

חמד עמאר: אני שמעתי משהו אחר משר הפנים עצמו במליאת הכנסת.

חמד עמאר: במליאת הכנסת שר הפנים אמר:

חמד עמאר: אני יכול לבשר - - -

דוד אזולאי: אני מאמין לך שזה מה שאמר נציג משרד האוצר, אבל כרגע כשאני יושב פה מול אנשי המקצוע והם אלה שמנהלים את ספרי החשבונות של המשרד, גם יש לי קצת היכרות עם ששי, אז אני גם סומך עליו.

חמד עמאר: אני סומך יותר על שר הפנים.

ציון פיניאן: בוא נצא מנקודת הנחה שהשר אמר במליאה שאכן יש, ונצא מנקודת הנחה שיש, ומפה נמשיך קדימה, אם זה מאושר בנושא התקציבי.

ציון פיניאן: אם זה לא מאושר, זאת המלחמה של כולנו יחד.

דוד אזולאי: נציג משרד האוצר נמצא פה?

יונתן בר סימן טוב: דבר ראשון לגבי מסגרת תקציבית, באמת כמו שנציג משרד הפנים אמר, יש המון דיונים שנעשו כבר בנוגע לסיכום תקציבי, למסגרות בשביל תוכניות הבראה.

יונתן בר סימן טוב: הסיכום הזה בשלבי סיום.

דוד אזולאי: שמעתי את זה לפני ארבעה חודשים.

יונתן בר סימן טוב: תלוי במשרדים.

יונתן בר סימן טוב: אם שני הצדדים ירצו, אפשר לחתום עליו מחר בבוקר.

דוד אזולאי: כן, אני יודע.

דוד אזולאי: אתה זוכר את הדיון האחרון שהיה בוועדת הכספים?

טלב אלסאנע: מחר בבוקר לוקח חודשים.

דוד אזולאי: כבר התרגלנו, זה בסדר.

יונתן בר סימן טוב: משרד האוצר העמיד שם מסגרת.

דוד אזולאי: זה כמו הבטחת ראשי רשויות, שנה וחצי אנחנו דנים בנושא הזה, ועדיין לא קרה דבר.

סעיד נפאע: אם שני הצדדים יסכימו, אפשר לחתום מחר, אז מי מעכב את זה?

איוב קרא: שני השרים רבים ביניהם.

יונתן בר סימן טוב: בלי קשר, גם בלי מסגרת תקציבית כוללת לתוכניות הבראה, משרד האוצר אף פעם לא אמר שהוא מתנגד לקדם בצורה פרטנית על בסיס דוח בודק תוכניות הבראה.

יונתן בר סימן טוב: בשנה שעברה היו תוכניות הבראה שקודמו, עם תוכניות הבראה על בסיס מתכונת פרטנית, על בסיס דוח ברודט כמו שאמרתי.

יונתן בר סימן טוב: אנחנו לא מתנגדים לקדם את זה.

דוד אזולאי: היום אם יש תוכנית הבראה לירכא שהיא מאושרת - - -

יונתן בר סימן טוב: אני לא יודע מה זה מאושרת.

דוד אזולאי: אז אני אסביר לך.

דוד אזולאי: אם אתה לא יודע מה זה מאושרת, אני יכול להסביר לך.

יונתן בר סימן טוב: אם אנחנו נקבל ממשרד הפנים בקשה, כולל דוח בודק מפורט ומסביר והמלצות ממשרד הפנים, משרד האוצר יבחן את זה בחיוב.

דוד אזולאי: כשאני מדבר על תוכנית הבראה מאושרת, זה אומר שכאשר יושב הצוות המקצועי של המועצה יחד עם הצוות המקצועי של משרד הפנים, הם מכינים איזשהו תוואי לתוכנית הבראה והמועצה הכינה והגישה את זה.

סעיד נפאע: אדוני שם לב שהוא אמר שני דברים מנוגדים?

דוד אזולאי: המשרד אישר את תוכנית ההבראה, מבחינתי היא מאושרת וצריך לגשת לביצוע.

דוד אזולאי: כשזה לא מבוצע, בכל יום שעובר, אתם גורמים לכך שהרשות המקומית תיכנס לעוד גירעון ולעוד גירעון, כי מה יכול לעשות ראש המועצה?

דוד אזולאי: כמה הוא יכול לגבות, כאשר הוא לא מקבל?

דוד אזולאי: אני אומר לחברים, ירכא עדיין במצב טוב.

דוד אזולאי: אנחנו מכירים רשויות מקומיות, שגם את מענקי האיזון לא יעבירו להן.

דוד אזולאי: אני שומע, לשמחתי, שמענקי האיזון כן מועברים, הבעיה היא תוכנית ההבראה.

דוד אזולאי: אני שואל את אנשי משרד הפנים, אם משרד האוצר אומר - מבחינתם אין בעיה, או שאתם עושים הכל כעסקת חבילה אחת של כל הרשויות המקומיות, או שאתם הולכים לגבי ירכא באופן פרטני לאשר את זה, כי זאת מועצה ממונה, היא לא כמו כל המועצות האחרות.

דוד אזולאי: אלה נציגים של הממשלה שיושבים שם והם אמורים לנהל את המועצה.

דוד אזולאי: אדוני, השאלה מופנית לנציגי משרד הפנים, למה אתם לא מאשרים את תוכנית ההבראה ונותנים לה לצאת לדרך?

ששי דקל: לגבי האמירה האחרונה, ביולי 2009 היה דיון על 12 רשויות במגזר הדרוזי, שתיים מתוכן הוצאו החוצה, ירכא ועיר הכרמל.

קריאה: למה?

דוד אזולאי: אל תשאלו אותו למה, תשאלו את מי שהוציא אותה.

ששי דקל: אלה העובדות.

ששי דקל: הן הוצאו החוצה ולא דנו בהן בנושא תוכניות הבראה למגזר הדרוזי.

ששי דקל: לגבי האמירה הזאת של תוכנית פרטנית, אנחנו נבחן את זה.

ששי דקל: בעיקרון המשרד לא רוצה לעבוד עם תוכניות פרטניות לגבי אף רשות, אלא רוצה לעבוד עם מסגרת כוללת.

ששי דקל: ברגע שתאושר מסגרת כוללת לתוכניות הבראה, הוא יתחיל לעבוד עם כל הרשויות.

דוד אזולאי: הבנתי, תודה רבה.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, זאת לא פעם ראשונה שהנושא של ירכא עולה על שולחן הדיונים, גם במליאה.

מגלי והבה: היום אנחנו מנסים לדון על תוכניות האוצר, אם יש תוכנית הבראה והאם אושרה או לא.

מגלי והבה: לגבי הסכסוך על 400 מיליון ש"ח שמדברים עליהם שר הפנים ושר האוצר, אנחנו כבר מלווים אותם יותר משמונה חודשים וגם היום שומעים אותה תשובה, זאת אומרת: זאת לא הבעיה כרגע אם תוכנית ההבראה של ירכא אושרה או לא אושרה.

דוד אזולאי: יש פה מכתב ממשרד הפנים מהשני ביוני 2009, שמופנה ליושב ראש הוועדה: "הריני להודיעך כי תוכנית ההבראה למועצה מקומית ירכא אושרה עקרונית על ידי משרד הפנים והרשות נדרשת להחל ביישומה.

דוד אזולאי: נוכח אי אישור תקציב המדינה - אבל אישרו את תקציב המדינה - פועל משרד הפנים לגיוס מקורות המימון הנדרשים להסדר ההבראה של הרשות.

דוד אזולאי: עם קבלת מקורות המימון יוכן לרשות הסדר הבראה לחתימה".

מגלי והבה: אדוני, אתה שמעת את אחד המנהיגים, שאמר יד ימין לא יודעת מה יד שמאל עושה.

מגלי והבה: זה כנראה מתאים לכל הממשלה, לא רק למשרד ראש הממשלה, ואלה דברים מוכחים גם בכתובים.

מגלי והבה: אנחנו לא נערב את סגן השר, יש לו כוונות טובות, אבל זה אומר שהממשלה הזאת לא יודעת מה היא עושה.

רפיק סלאמה: בוא לא נדבר על הממשלה הזאת, נדבר על ירכא.

מגלי והבה: אם המטרה היא לסמן "וי" שקיימנו דיון על נושא ירכא, הצלחנו, ישבנו ובאנו לפה ושמענו את כל הצדדים, ואני אומר את זה לסגן השר וגם לחבריי.

מגלי והבה: אם המטרה היא שתהיינה בחירות, אנחנו צריכים שתהיה לנו עמדה פה בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: אני מצטער שאני מפסיק אותך, אבל שתדע, שכולנו יכולים להיות שותפים לאותה דעה ולאותו מצב, אבל ברגע שהרשות המקומית הולכת לבחירות, אני מודיע לך שמשרד הפנים ומשרד האוצר לא יעבירו שקל אחד לא לתוכנית הבראה ולא לשום דבר.

דוד אזולאי: ההוכחה היא דליה ועוספיה, ואני מפנה אותך לשם.

דוד אזולאי: תבדוק את הנושא ואת מה שאני אומר לך.

מגלי והבה: אני מסכים.

רפיק סלאמה: יש עוד הוכחה, שירכא כבר ארבע שנים לא קיבלה דבר, אז למי נאמין?

רפיק סלאמה: לדליה ועוספיה או לירכא?

איוב קרא: מה שאמר רפיק כרגע נכון.

מגלי והבה: לכן אני לא בכדי אמרתי, שעמדת הוועדה צריכה להיות ברורה וחד-משמעית בפנייה לשר הפנים.

מגלי והבה: חבל שהוא שולח מישהו, שלא מעודכן במכתבים שהמשרדים מוציאים.

מגלי והבה: אין לי טענות לפקידים, כל אחד עושה את העבודה שלו.

דוד נחום: לא, הוא מעודכן.

דוד נחום: הוא יודע את זה.

מגלי והבה: אם הוא מעודכן, אני נורא מצטער – אנחנו חתמנו חברי כנסת - - -

סעיד נפאע: אגב, נציג משרד הפנים היה פייר עד הסוף.

מגלי והבה: מאה אחוז, לכן כשחתמו על הסכם וירכא היתה בפנים, אני יודע שהוציאו את ירכא, דליה ועוספיה, כי היו שם ועדות ממונות או ראשי ועדות ממונות.

איוב קרא: היה להם נוח לעשות את זה.

מגלי והבה: נכון, ואז הוציאו אותן.

מגלי והבה: אם המטרה שלנו היא להביא לבחירות בירכא, זאת צריכה להיות ההמלצה של הוועדה, לקבוע מועד לבחירות.

מגלי והבה: ציינת שירכא זאת דוגמה, אבל יש עוד המון רשויות שגם התחייבו להן ודיברו על התחייבויות ברורות, ולא עמדו בהתחייבויות.

מגלי והבה: אנחנו צריכים לקבוע לנו רף, והרף הוא שאם אנחנו רוצים לטפל בצורה יסודית, כי לא בכדי כל מי שיושב פה - וזה חלק קטן מאנשי ירכא - יודע מה המצב בירכא היום לגבי הבחירות ולגבי שינוי המצב.

מגלי והבה: אולי בכלל לא צריך דבר מהאוצר וכל אחד ינהל את חייו כפי שהוא רוצה?

מגלי והבה: אני ממליץ שתהיה החלטה לקיום בחירות מיידי, לא תוך שנה.

מגלי והבה: מיידית שילכו לבחירות ויחליטו מה גורלם.

רפיק סלאמה: זה מזכיר פושע שעשה עבירה, הכניסו אותו לכלא, וכשהוא יושב בכלא כל פעם גילו עוד עבירה והאריכו לו את המעצר.

רפיק סלאמה: זה מה שקורה עם ירכא.

רפיק סלאמה: התחלנו להמריא ב-2006 ודבר לא קרה.

דוד אזולאי: עד איזה שנה אדוני היה ראש המועצה?

חמד עמאר: הוא הנבחר שפוטר.

רפיק סלאמה: כשהגירעונות התחילו להתגלגל, לא היינו שם.

רפיק סלאמה: לא הודיתי לכבודו ולכולם על היוזמה לכנס את הוועדה ואת כל החברים.

רפיק סלאמה: כשפיזרו את המועצה, בהתחלה לא רצינו ואחר כך אמרנו: אולי זה לטובה, אולי משרד הפנים באמת ייקח את המועצה ויוציא את ירכא מהבוץ.

רפיק סלאמה: הרי כולנו נבחרנו ורצינו לשפר את המצב, ובגלל שלא יכולנו, חשבנו שמשרד הפנים הולך להאיץ, לא להחזיר את הגלגל אחורה.

רפיק סלאמה: אני לא מבין מה עשו.

רפיק סלאמה: בשנתיים וחצי הצלחנו לשפר יותר משלוש שנים וחצי.

רפיק סלאמה: משרד הפנים הוא בעל הבית.

רפיק סלאמה: אני חושב שקל להם היום להוציא אותנו מכל תקציב, כי אין מי שיעשה הפגנה ואין מי שיבוא ויתחיל לדבר.

רפיק סלאמה: בירכא הוקם ועד מעקב אחרי כל התהליכים של המועצה, עם הרבה תיאומים, עם הרבה גיבוי לוועדה.

רפיק סלאמה: הנה יושב הראש שיושב פה.

רפיק סלאמה: אנחנו גיבינו אותו, עזרנו להם לגבות, כדי שירכא תצא מהבוץ הזה, אבל ירכא ממשיכה לשקוע.

רפיק סלאמה: אנחנו כבר לא מאמינים שהוועדה הזאת יכולה לעשות משהו.

רפיק סלאמה: לפני שנתיים, שלוש לא חשבנו בכלל על בחירות.

רפיק סלאמה: אתה יודע מה?

רפיק סלאמה: חשבנו שאולי הוועדה תצליח לעשות משהו.

רפיק סלאמה: פעם היתה תקופה של הוועדה שנתיים והם האריכו את זה.

רפיק סלאמה: אם זה היה שנתיים, מה היו עושים?

רפיק סלאמה: אני לא יודע, אותי אחרי שנתיים וחצי פיטרו.

רפיק סלאמה: הם נמצאים שלוש שנים, אז שיפטרו אותם.

רפיק סלאמה: אני הגעתי לאותה מתכונת כמו שלהם, אז שיפטרו גם אותם ויביאו ועדה מאלוהים, אני לא יודע.

רפיק סלאמה: שמישהו יתקן את המצב הזה, או שיחזירו לנו את הכדור, כי מה שאנחנו הצלחנו לעשות גם הם עושים.

רפיק סלאמה: אני חושב שאנחנו הצלחנו לעשות יותר.

רפיק סלאמה: יש פה הרבה אנשים מירכא, שכל אחד יכול לקחת את השרביט עם תמיכה של כולם ולהוציא את העגלה הזאת מהבוץ.

סעיד נפאע: אני חושב שבדיון הזה צריכים ללכת קצת מעבר לעניין של קביעת בחירות תוך שנה או לא וקצת יותר להעמיק בנושא, כי הרי המטרה המוצהרת מאחורי פירוקי המועצות היא המצב הכספי הגרוע של המועצה.

סעיד נפאע: אני זוכר שבכנסת שעברה היה דיון, נכח אז יושב ראש המועצה, לפני הפירוק, והוא צעק בהרבה יותר מאשר צעק עכשיו, והוא אמר: תנו לי הזדמנות, אני נבחרתי כיושב ראש מועצה חדש, ואחר כך תבדקו אותי.

סעיד נפאע: אם לא, נפרק, כי הגענו למצב "על הפנים" של המועצה מכל הבחינות.

סעיד נפאע: עכשיו גם יתקן אותי יושב ראש המועצה הממונה, גם אם יעבירו את הכספים האלה לפי תוכנית הבראה, אם כבודו אומר שיש פועלים שלא קיבלו את המשכורות שלהם 17 חודש עם כל התשלומים הנלווים לזה עם הלנות השכר וכל מה שמתלווה לזה - ויתקן אותי גם יושב ראש המועצה הממונה - אני לא חושב שגם אם יתנו את ה-74 מיליון שקל זה יציל.

דוד נחום: לא, זה יציל לגמרי.

סעיד נפאע: לכן כבודו, אני חושב שהנקודה העקרונית במה שנאמר בתשקיף הזה בעמוד 3 לגבי אי אישור תוכנית ההבראה - את זה אי אפשר לגלגל לאנשי ירכא וגם לא ליושב ראש הוועדה הממונה.

סעיד נפאע: השאלה שהוועדה צריכה לשאול היא למה התוכנית מיוני 2009 לא אושרה, כאשר היום אנחנו ב-2010.

דוד אזולאי: היא אושרה, לא תוקצבה.

סעיד נפאע: לא תוקצבה.

סעיד נפאע: מה שמענו מנציגי המשרדים?

סעיד נפאע: שמענו דבר והיפוכו, במיוחד על ידי נציג משרד האוצר.

סעיד נפאע: נציג משרד האוצר אמר קודם: יש שני צדדים, ואם יחתימו, הכל ירוץ.

סעיד נפאע: מה ששמענו מנציג משרד הפנים: לא, יש לנו תוכנית כלפי משרד האוצר, שאנחנו נלך – ויתקן אותי אם אני טועה – על תוכנית הבראה כוללת, של כל הרשויות, לא נלך נקודתית על כל רשות ורשות.

סעיד נפאע: אני חושב שכאן אפשר לקחת את ירכא, היות והיא נושא הדיון היום, ולנתק את זה מהמחלוקת הזאת בין שני המשרדים ולהגיד: יש תוכנית, בואו נדון בתוכנית הזאת ספציפית, בלי קשר.

סעיד נפאע: מה עוד שישנה הבטחה ממשלתית, אם יתברר - למרות שאני אמרתי את זה בזמנו - שהחוזה שהממשלה חתמה עם ראשי הרשויות הוציא את ירכא, אני חושב שיש פה מעשה תרמית רציני ביותר.

סעיד נפאע: אני אבקש שהוועדה תיתן את הדעת על הנושא הזה.

סעיד נפאע: כבודו, אם יורשה לי להרחיב, אתמול יזמנו דיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

סעיד נפאע: לפי הנתונים שפורסמו, ראו זה פלא, שכאשר מדברים על כך שהדרוזים שמשרתים בצבא וממלאים את החובות ולכן צריכים לקבל את הזכויות, התברר לפי הנתונים, שבעוד שבסקטור היהודי כל מטופל מקבל כ-2,200 שקל, באופן כללי בסקטור הערבי זה 1,050 שקל והפלא הוא שאצל הדרוזים זה 880 שקל.

סעיד נפאע: כנראה שיש פה איזושהי מדיניות.

סעיד נפאע: לכן הזעקה שקמה לא מזמן - והנה אני מנצל את ההזדמנות שחבריי גם נמצאים פה - שיש צורך לקיים ועדת חקירה שתבדוק את כל מה שנעשה בעדה הזאת, אני חושב שהעניין הזה צריך להיות על סדר היום, כי איפה שלא תשים את היד, יש פה משהו שבאמת קשה להבינו.

סעיד נפאע: כבודו, אני אסיים ואומר – אולי הדברים קצת לא ינעמו לאנשי ירכא, אבל על הוועדה לקבוע שתוך תקופה מסוימת, כמה חודשים, תתקיים ישיבת מעקב, אחרי כן יישום או לא יישום תוכנית הבראה, מה התקדם בנושא הזה, ואז תדון בעומק על עניין הבחירות, כי אני חושב שמה שיקרה זה שכולנו נבכה יותר מאוחר, אם המצב הזה לא יתקדם.

סעיד נפאע: בלי שייפגעו חבריי חבר הכנסת סגן השר איוב קרא וחמד עמאר בהיותם חלק מהממשלה, אני לא יודע למה הוועדה צריכה לדון במקרה הזה, כאשר כפי שאנחנו מבינים, הבעיה במשרד האוצר ומשרד האוצר לא מפקיד כסף.

איוב קרא: מאחר שהייתי מאדריכלי ההסכם הזה, אדוני היושב ראש, אני מרגיש בזוי.

איוב קרא: אני מצטרף אבסולוטית למה שאמר חבר הכנסת סעיד נפאע.

איוב קרא: חבר הכנסת נפאע אמר דבר נכון על פקידי הפנים והאוצר, זאת תרמית לשמה.

איוב קרא: אסור היה לכם לעשות את זה.

איוב קרא: ירכא, דליה ועוספיה היו צריכות להיות בתוך ההסכם הזה.

מגלי והבה: מה אתה רוצה מהם?

מגלי והבה: תפנה לשר הפנים, מה אתה רוצה מהם?

מגלי והבה: תפנה לממשלה שאתה יושב בה.

דוד אזולאי: אני רוצה להבהיר את השאלה הזאת.

איוב קרא: אני מכיר את הבעיה.

דוד אזולאי: אדוני סגן השר, אני מפנה את השאלה הזאת לנציגי שר הפנים.

דוד אזולאי: אמרתם פה אמירה, אני רוצה לחדד אותה ולדעת אם היא נכונה.

דוד אזולאי: יש בידי כאן מסמך, שמראה את ההסדר של כל הרשויות הדרוזיות.

דוד אזולאי: ששי, אתה אמרת קודם שירכא, דליה ועוספיה הוצאו מההסכם הזה, האם זה נכון?

ששי דקל: אני יכול לראות את המסמך?

דוד אזולאי: בבקשה.

דוד אזולאי: תבדוק את זה ששי, תן לי תשובה ברורה לפרוטוקול.

דוד אזולאי: אני מוכן לחכות חמש דקות, תלמד את הנושא ותיתן לנו תשובה ברורה.

דוד אזולאי: אם זה נכון, זה מקומם.

איוב קרא: בטח שזה מקומם.

דוד אזולאי: אם זה לא נכון, צריך למצוא את התיקון.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אני דיברתי עם מנכ"ל משרד הפנים, והוא אמר לי בהתחלת מאי: תוך שבועיים תהיה תוכנית הבראה בירכא.

מעדי מוחמד: אדוני היושב ראש, ראש הוועדה, סגן השר, חברי הכנסת וחברי הוועדה, קהל נכבד, אנחנו כמה שנים סובלים מכל המאבק הזה שנמצא בירכא.

מעדי מוחמד: ממשלת ישראל החליטה לפרק את המועצה ולהביא ועדה קרואה.

מעדי מוחמד: בירכנו את הוועדה הקרואה ועזרנו לוועדות הקרואות שבאו, והן לא תרמו ולא עשו דבר.

מעדי מוחמד: להפך, הן העלו את גירעונות המועצה המקומית ירכא.

מעדי מוחמד: הגבייה עלתה והגירעון עלה.

מעדי מוחמד: בירכא היו שתי מפלגות גדולות.

מעדי מוחמד: היו 40 שנה מלחמות בינינו, והיום זה נגמר.

מעדי מוחמד: אנחנו היום מאוחדים בירכא.

מעדי מוחמד: היום כל ירכא קול אחד, אכפת לנו מדבר אחד, רק האינטרס של הכפר, ולא מעניין אותנו דבר אחר.

מעדי מוחמד: ראש הוועדה שקיים עכשיו נכשל, ואנחנו עמדנו לצדו הרבה זמן.

מעדי מוחמד: משרד הפנים חתם אתנו הסכם, שעד ה-30 ביוני כשמיישמים את תוכנית ההבראה יתנו לנו מועד לבחירות.

מעדי מוחמד: לא זה ולא זה התקיים.

מעדי מוחמד: אדוני ראש הוועדה שקיים היום, זה היום האחרון שלו.

מעדי מוחמד: אנחנו מבקשים ממנו שיפנה את ירכא.

מעדי מוחמד: אם משרד הפנים יחליט לשלוח ראש ועדה חדש, אנחנו נאפשר זאת – סליחה שאני מדבר כך – רק אם יש לו תוכנית הבראה לירכא כשיש מועד בחירות.

מעדי מוחמד: אתם אילצתם אותנו לדבר ככה, אתם מעמידים אותנו לקיר והופכים אותנו לאנשים אלימים.

מעדי מוחמד: אנחנו אנשים טובים, תושבים טובים, אל תכניסו אותנו לדברים שאנחנו לא רוצים להיכנס אליהם.

דוד אזולאי: יושבים פה בשולחן הזה אנשים מכובדים, שכולם רוצים בטובת ירכא.

דוד אזולאי: הנימה הזאת של איומים - - -

מעדי מוחמד: לא איומים, אני מדבר בכאב לב.

דוד אזולאי: אני מבין את הכאב, אבל זה לא מכובד ולא ראוי ליישוב ירכא.

דוד אזולאי: ואני מכיר את המקום הזה באופן אישי ויודע על מה אני מדבר, ולכן אני מציע פה לנושא הזה אל תיכנס.

דוד אזולאי: אמר פה חבר הכנסת סעיד נפאע - ואני מקבל את מה שהוא אומר, הוא אמר אמירה נכונה, רבותי - שיש פה שני דברים, יש מה שנקרא תוכנית הבראה ותקציב וכל מה שקשור לזה, ויש נושא שני שהוא הבחירות.

דוד אזולאי: אני מקבל את הגישה שלך להפריד בין שני הדברים, כי אני חושב שזה הכי חכם להגיד שקודם כל היישוב צריך לעמוד על הרגליים, כי אם לא יעמוד על הרגליים, שום דבר לא יקרה.

דוד אזולאי: אז יבוא ראש מועצה חדש שייבחר, ואחרי כמה חודשים שוב פעם הולכים לבחירות חדשות.

דוד אזולאי: זה לא מה שהתושבים רוצים, התושבים רוצים קודם כל בראש ובראשונה יציבות.

דוד אזולאי: אחרי זה אני חושב שכדאי שנתקדם, כי יש פה עוד הרבה דוברים, שאני רוצה לאפשר להם לדבר.

טלב אלסאנע: אדוני היושב ראש, אורחים נכבדים, יש לי מספר הערות בעניין הזה.

טלב אלסאנע: אל"ף, כבוד היושב ראש, לאחר הסקירה ששמענו מיושב ראש הוועדה הקרואה, נשאלת השאלה מה הוועדה הקרואה במציאות הקיימת, ללא תקצוב תוכנית ההבראה, מה היא עשתה מעבר למה שראש המועצה הקודם עשה או יכול היה לעשות, מה היא שינתה מבחינה מעשית.

טלב אלסאנע: שנית, חלפו שנים מאז שמונתה ועדה קרואה ועד היום.

טלב אלסאנע: אנחנו יודעים שיש עיכוב שנגרם על ידי הוויכוח בין משרד האוצר לבין משרד הפנים.

טלב אלסאנע: הכלל הוא בחירות, ועדות קרואות זה יוצא מהכלל, ואם ועדות קרואות הן יוצא מהכלל, הן צריכות להיות גם יוצא מהכלל במסגרת הוויכוח הקיים בין משרד הפנים לבין משרד האוצר.

טלב אלסאנע: התקצוב שלהן - צריך להוציא אותו מהוויכוח הקיים, צריך לאשר את תוכנית ההבראה ולתקצב אותה ללא קשר לפתרון הכולל, שאמורים להגיע אליו לגבי איך מתקצבים את תוכניות ההבראה.

טלב אלסאנע: הרי זו ועדה קרואה, מי שמינה זה משרד הפנים.

טלב אלסאנע: מי שלא מתקצב אותה זה משרד הפנים, שהוא זרוע של הממשלה.

טלב אלסאנע: יוצא שהממשלה מינתה ועדה, הממשלה לא מתקצבת אותה, מכשילים את הממשלה, והתושבים משלמים את המחיר, והיום באים ואומרים: אנחנו לא יכולים להכריז על בחירות.

טלב אלסאנע: למה אי אפשר להכריז על בחירות?

טלב אלסאנע: כי תוכנית ההבראה לא תוקצבה.

טלב אלסאנע: מה התושבים אשמים?

טלב אלסאנע: מה הם אשמים?

טלב אלסאנע: לכן אדוני היושב ראש, צריך להגביל זמן.

טלב אלסאנע: קביעת מועד זה גורם חשוב, זה מדרבן את משרד הפנים, זה נותן תקווה לתושבים.

טלב אלסאנע: לא יכול להיות ש-80% מהוועדות הקרואות הן במגזר הערבי, ואני העליתי בשבוע שעבר את התופעה הזאת של ועדות קרואות במגזר הערבי בכלל.

טלב אלסאנע: פחות מ-20% במגזר היהודי, למרות שהמגזר הערבי, כולל הדרוזי, הוא 20% מכלל האוכלוסייה.

טלב אלסאנע: לכן יש בעיה בעניין הוועדות הקרואות, אבל הבעיה היותר עמוקה היא שכאשר מקימים ועדה קרואה או ממנים אותה, לא דואגים להצלחתה, כדי שתסיים את המלאכה בהקדם האפשרי.

טלב אלסאנע: לכן לדעתי הוועדה והמנדט שיש לה, אל"ף יש פה התחייבות שהיתה לפני שנה, שלא יכול להיות שמשרד הפנים שולח לנו הודעה ביולי 2009 שאישרו את התוכנית, ושנה היא לא מתוקצבת, למרות התחייבות של הממשלה.

טלב אלסאנע: שנית, כאשר יש הסכם לגבי כלל הרשויות, דווקא את הוועדה הקרואה מוציאים מיישום ההסכם?

טלב אלסאנע: זה דבר שהוא תמוה לחלוטין.

סעיד מועדי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, סגן השר, תושבי ירכא יקרים, אני רוצה להבהיר כמה נקודות.

סעיד מועדי: אחת, השר אלי ישי עד עכשיו במשך יותר משנה וחודשיים לא חתם על פירוק מועצה אחת, לא במגזר הערבי ולא במגזר היהודי.

מגלי והבה: למעט ינוח-ג'ת.

סעיד מועדי: ברשותך, אני אבהיר גם את זה.

סעיד מועדי: אם היית מחכה עוד דקה, לא היית שואל את השאלה הזאת.

מגלי והבה: חשבתי שאולי שכחת.

סעיד מועדי: מלבד המועצות שלא הצליחו להעביר את התקציב שלהן, ואז החוק מחייב את השר לפזר את מועצותיהן.

סעיד מועדי: אז השר מאוד מעריך את רצון העם, רצון הבוחר.

סעיד מועדי: שנית, למה ירכא, דליה ועוספיה הוצאו מההסכם של הדרוזים, שהוא בסך הכול 319 מיליון שקל?

סעיד מועדי: כי הגירעון שלהן גדול מאוד.

חמד עמאר: אני אתקן אותך, 361 מיליון שקל.

סעיד מועדי: לא משנה.

מופלח מולא: דבר על ירכא יותר טוב.

מופלח מולא: אני מבקש ממך לדבר על ירכא.

דוד אזולאי: הוא קיבל רשות דיבור, והוא ידבר על מה שצריך.

דוד אזולאי: בבקשה, אדוני.

סעיד מועדי: מאחר שהתקציב שהוקצה להבראת הדרוזים היה קטן מדי והשר ממשיך ללחוץ על הממשלה ועל האוצר להגדיל את תקציב משרד הפנים – אם אנחנו נסתכל על מענק האיזון ב-2009, הוא היה 1.6 מיליארד, והיום הוא 2.4 מיליארד.

מופלח מונא: - - -

ציון פיניאן: יש לתקן, ב-2009 זה שני מיליארד ו-500 מיליון, וב-2010 זה שני מיליארד ו-600 מיליון שקל.

דוד אזולאי: סעיד, אל תיכנס למספרים.

ציון פיניאן: יש פה חברי ועדת כספים שאישרו את זה.

סעיד מועדי: אני מאוד מעריך את העבודה שלכם ואת מה שעשיתם, אבל הרשויות פורקו, עם כל הכבוד לכם.

ציון פיניאן: לא, אתה אמרת מענקי איזון, מענקי איזון זה שני מיליארד ו-600 מיליון.

סעיד מועדי: לגבי תוכנית ההבראה של ירכא, הרי יש הרבה תוכניות הבראה חדשות, שנמצאות על שולחן משרד הפנים.

סעיד מועדי: משרד הפנים לא יכול לתקצב את התוכניות האלה, כל עוד לא יועבר תקציב ממשרד האוצר.

סעיד מועדי: ברגע שיועבר תקציב ממשרד האוצר, תוכנית ההבראה של ירכא תהיה בין הראשונות שיאושרו ויקבלו את התקציב.

סעיד מועדי: תודה רבה.

דוד אזולאי: ששי נציג משרד הפנים, אדוני, אני שוב חוזר אליך ושואל, אני רוצה הסבר מקצועי, למה ירכא הוצאה מהתוכנית של התמיכה ביישובים הדרוזיים.

איוב קרא: באיזה רשות?

איוב קרא: מי החליט עליהם?

ששי דקל: כמו שאמר סעיד, היקף הגירעונות והתקציב שהיה נדרש באותו רגע לא עמדו לרשות המשרדים.

ששי דקל: להסכם עם המגזר הדרוזי הוקצו 65 מיליון שקל, זה התקציב שהיה.

ששי דקל: במסגרת זאת לא היה ניתן לכלול את ירכא, שתוכנית ההבראה שלה דרשה סכומים אדירים, כמעט יותר גבוהים מכל התקציב שהוקצה לכלל הרשויות.

ששי דקל: לכן באותו רגע לא היו מקורות לנושא הזה, אז הוא הוצא.

מגלי והבה: איפה החתימות של השרים, של חברי הכנסת ושל האוצר?

מגלי והבה: איפה החתימות שלהם?

חמד עמאר: אני חושב שצריך לעשות הסכם עם פקידים, לא עם שרים.

דוד אזולאי: אל - - -

מגלי והבה: יש ממשלה אטומה ושני שרים שחתמו, והם מטעים את עצמם.

מחמד חביש: אדוני היושב ראש, אני תושב ירכא.

מחמד חביש: מגיע לי כמו שמגיע לתושב ערד.

מחמד חביש: פירקו את ערד ואת ירכא באותו יום.

מחמד חביש: אני רוצה לשאול אותך, למה קיימו בחירות בערד לפני כמה חודשים.

מחמד חביש: אני תושב ישראל, כמו תושב ערד.

מחמד חביש: מגיעות לי בחירות כמו לתושב ערד.

מחמד חביש: אני רוצה תשובה, למה קיימתם בחירות בערד ואצלנו לא.

מחמד חביש: יושב ראש הוועדה הראשון הלך, השני הלך ויושב ראש הוועדה עוד קיים פה.

מחמד חביש: אני רוצה לדעת למה קיימו בחירות בערד ואצלנו לא.

מגלי והבה: שאלה טובה.

מחמד חביש: יש לי הרגשה שאני לא תושב ישראל.

מחמד חביש: למה לתושב ערד מגיע ולי לא?

מחמד חביש: אני לא מבין.

דוד אזולאי: אני בטח לא יכול לענות לך, יש שיקולים למשרד והוא זה שקבע.

דוד אזולאי: אדוני, שאלת שאלה, אני יכול להגיד לך ממה שאני יודע, שערד לא היתה הולכת לבחירות, אם המצב הכספי שלה לא היה משתפר.

דוד אזולאי: הלוואי שתגיעו לאיזון שהגיעה אליו המועצה המקומית ערד.

מחמד חביש: השתפרנו יותר טוב מערד.

רפיק סלאמה: אנחנו השתפרנו, אבל אין תקציבים שישפרו.

רפיק סלאמה: הממשלה לא נותנת, משרד הפנים לא זורם אתנו, זאת הבעיה.

סלמן הנו: אדוני היושב ראש, סגן השר, חברי הכנסת, עוזר שר הפנים, תושבי ירכא הנכבדים, מכובדיי, סליחה על האיחור ועל כך שלא יכולתי להגיע קודם בגלל פקקי התנועה, כי רציתי להיות נוכח מתחילת הדיון.

סלמן הנו: אני באתי להציג את עמדת הפורום.

סלמן הנו: אנחנו נגד ועדות קרואות בכל היישובים הדרוזים מכמה סיבות.

דוד אזולאי: וכשמועצה לא מעבירה תקציב, אתה גם נגד זה?

דוד אזולאי: אתה יודע שזה חוק.

סלמן הנו: זה נגד החוק, אנחנו לא הולכים נגד החוק.

סלמן הנו: כשהמועצה לא מעבירה תקציב, גם אפשר לבדוק לפרטי פרטים מה הגורם לאי העברת התקציב, האם מדובר בניהול היושב ראש או בניהול המועצה עצמה בגלל כל מיני מניעים.

סלמן הנו: גם זה ניתן לא לשיקול דעת של השר ולא של אף אחד, אלא של החוק.

סלמן הנו: אני חוזר לעניין של ירכא.

סלמן הנו: ירכא, מאז שפירקו אותה לפני שלוש שנים וחצי, עוד מעט ארבע שנים, אנחנו לא רואים שיש שיפור במועצת ירכא, אלא להפך, יש רק הידרדרות מכמה סיבות, שאני לא רוצה להיכנס אליהן, אבל בעיקר זאת עמדת המשרד שאו שהוא לא תומך בוועדה שהוא מינה, או שיש לו אינטרסים אחרים ביישובים שלנו.

סלמן הנו: אנחנו דורשים בתוקף להחזיר את מועצת ירכא לתושבי ירכא, שתושבי ירכא יחליטו מי ינהיג אותם ומי יהיה יושב הראש אצלם.

סלמן הנו: אני חושב שבירכא יש מספיק אנשים אחראים שיכולים לנהל את המועצה שלהם עם תמיכה וליווי של המשרד, כפי שקורה בחלק גדול מהרשויות.

סלמן הנו: הם יכולים להגיע למצב יותר טוב.

סלמן הנו: תושבי ירכא מספיק אחראים.

סלמן הנו: כפי שאמרתי בתחילת דבריי, פירקו את המועצה בירכא בגלל הגירעון והניהול שהיה פי שניים מהתקציב.

סלמן הנו: הגירעון היום רק גדל ולא קטן, עם כל התוכניות.

סלמן הנו: לגבי ההסכם של המועצות שנגעתם בו, בזמנו דובר על כל הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות, 13 רשויות, כולל דליה, עוספיה וירכא, ובהסכם עצמו כל הזמן דיברנו על כך שרשות ירכא, רשות דליה ורשות עוספיה הן חלק מהרשויות הדרוזיות ושאנחנו לא מוכנים לוותר עליהן.

סלמן הנו: כל הזמן נגענו בגרעונות שלהן, ורצינו שההסכם יסגור את הגירעונות של היישובים האלה.

סלמן הנו: משום מה המשרד השמיט אותם, וזה מצריך בדיקה מעמיקה.

סלמן הנו: אני מודה לכולם.

מופלח מולא: האמת, כמו שאמרו החבר'ה, הגירעון גדל, ואז מינו את הוועדות, ואפילו אגורה אחת לא הוזרמה ממשרד הפנים.

מופלח מולא: אפילו רזרבת הכפר, כל הכפרים הדרוזיים קיבלו, מלבד ירכא שלא קיבלה - לא רק ההסכם עם הדרוזים, גם מהרזרבה של השר אף אגורה לא קיבלנו.

מופלח מולא: אני רוצה להגיד עוד הפעם, וזה לא איום, שאם יוחלט – חתמנו הסכם עם המחוז, המנכ"ל יודע הסמנכ"ל יודע, מנהל מחוז יודע וקצין המחוז יודעים, שיש לו עד ה-30 לחודש.

מופלח מולא: מחר הוא יגיד לדוד נחום: תהיה לנו בריא, אבל מלבדו אף אחד לא ייכנס לירכא.

מופלח מולא: לכן צריכים לקבל תוכנית הבראה ומועד בחירות.

מופלח מולא: אנחנו לא תחנת ניסיונות, שכל יום מנסים מישהו אחר.

מופלח מולא: לא נרשה לאף אחד לעשות מאתנו תחנת ניסיונות.

דוד אזולאי: מוחמד ראמל, בבקשה אדוני, בקצרה.

דוד אזולאי: אני מבקש לא לחזור על הדברים.

מוחמד ראמל: אני לא אחזור.

דוד אזולאי: אני יודע, אני סומך עליך.

מוחמד ראמל: כבוד הרב, חברי כנסת נכבדים, אנחנו שמנו לכם על שולחן כל חברי ועדת הפנים והגנת הסביבה מכתב ברור ב-27 לחודש, המפרט מה אנחנו רוצים.

מוחמד ראמל: אני לא אחזור עליו.

מוחמד ראמל: אנחנו ביקשנו שתהיה נציגות בכירה של משרד הפנים ושל משרד האוצר, כדי שתוכל לענות על הדרישות שלנו.

מוחמד ראמל: עם כל הכבוד לפקידות שנוכחת פה, אני חושב שזה זלזול ופגיעה, שלאף אחד אין סמכות לענות לנו על השאלות.

מוחמד ראמל: כבוד הרב, אני רוצה לומר לך אישית, אני מתפלא שאתה יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה במשך שנה וחצי, ראית את המצב ואתה לא עשית דבר, כי אתה מכיר את ירכא כמו את כף ידך.

מוחמד ראמל: כדי לא לחזור על כל מה שנאמר, אני אדם קצת מסודר, אמנם לא בכל דבר, אבל כתבתי משהו, שגם קשור לכפר ירכא בפרט ולעדה הדרוזית בכלל: כבוד הרב דוד אזולאי, יושב ראש הוועדה, חברי הכנסת הנכבדים, נציגי משרד הפנים, חברים יקרים, באתי לכאן בלוויית חברי הוועדה לאחדות ירכא ונציגי ציבור מכובדים, ועד שחרת על דגלו מטרה אחת ויחידה, טובת הכפר ירכא ועתיד מבטיח לבניו.

מוחמד ראמל: באתי לכאן להשמיע את זעקת בניי ונכדיי, שהם בני ירכא, ולומר לכם בכאב ובצער רב: די, עד כאן, מספיק, מספיק להתעלל בירכא ובבניו.

מוחמד ראמל: אנו דורשים את אשר מגיע לנו בזכות ולא בחסד.

מוחמד ראמל: אחינו היהודים, אתם נכשלתם אתנו, אנו הדרוזים.

מוחמד ראמל: 62 שנים אתם מרעיפים עלינו שבחים, על המסירות, על הנאמנות ועל השירות למדינה, ומצד שני הופקעו, וממשיכים להפקיע, את אדמותינו.

מוחמד ראמל: מ-336,000 דונם ב-48', נשארו לנו 116,000 דונם.

מוחמד ראמל: אני בכוונה מחדד את הדברים, כי הבעיה נמשכת יותר מ-60 שנה.

מוחמד ראמל: מצב כפרינו הסוציו-אקונומי בתחתית הסולם, רמת החינוך וההשכלה בכל שלביה בתחתית - תשאלו את חבר הכנסת נפאע, הוא יודע את זה - לפי דעת המומחים והסקרים שנערכו.

מוחמד ראמל: האבטלה הורסת את בנינו, במיוחד את בנותינו, בהיעדר מפעלים.

מוחמד ראמל: מאז קום המדינה לא הוקם מפעל אחד בכפרים הדרוזיים או מקומות תעסוקה במיוחד לנשים ולבנות.

מוחמד ראמל: הרשימה ארוכה.

מוחמד ראמל: הדבר גורם לאווירת נכאים ולתסכול, ואפילו בקרב המנהיגים המקורבים ביותר לממשלה.

מוחמד ראמל: נכבדים, אנא תאמרו לנו בבקשה מה עלינו עוד לעשות בכדי לזכות בזכויותינו האלמנטריות, שזוכה להן כל אזרח במדינה דמוקרטית ונאורה.

מוחמד ראמל: אנא קבלו החלטות אמיצות למען עתיד טוב יותר לכפרינו ולתושבינו, הצילו, הצילו.

מוחמד ראמל: כששלחו את עמרם מצנע - והיתה לי שיחה ארוכה אתו לפני יומיים - לירוחם, נתנו לו צ'ק של 26 מיליון שקל לפני שנכנס לירוחם.

מוחמד ראמל: ירוחם מכפר נכשל הפכה להיות פנינת הדרום או הנגב.

מוחמד ראמל: מדוע כשמדברים על הכפרים הדרוזיים, כל הכסף של מדינת ישראל, 350 מיליארד שקל, נעלמים, ששי?

מוחמד ראמל: למה כשמדברים על הכפרים הדרוזיים הכסף נעלם?

מוחמד ראמל: בירכא יש יכולות, עובדה שבני ירכא הוכיחו עצמם בתעשייה, בהשכלה וגם במסחר, שהם היום גולת הכותרת של הכפרים.

מוחמד ראמל: אנחנו מבקשים תשובה חד-משמעית.

מוחמד ראמל: אנחנו רוצים תוכנית הבראה מיידית והכרזה על בחירות.

דוד אזולאי: תודה רבה, אדוני.

קריאה: אריק שרון אמר:

קריאה: הפקידים דופקים את המדינה - - -

דוד אזולאי: ראש העיר לשעבר ירכא, ג'וליס, אבו סנאן, ינוח-ג'ת, סאלח אבו ריש, בבקשה אדוני.

סאלח אבו ריש: בוקר טוב לכולם, כבוד יושב ראש הוועדה הרב דוד אזולאי, סגן השר חברי איוב קרא, חבר הכנסת וקרובי חמד עמאר, סעיד נפאע, מגלי והבה וציון ידידי, דוד אתה מכיר אותי מוועדות קודמות כשכיהנתי כראש עיר לשעבר.

סאלח אבו ריש: כשקיבלנו החלטה, אתה וגם חבר הכנסת לשעבר, היום סגן השר איוב קרא, באמת נתתם כתף.

סאלח אבו ריש: הבקשה שלי היום היא שכולכם תתנו כתף, על מנת להציל את המצב של ירכא.

סאלח אבו ריש: אני אומר חד-משמעית, מדיניות משרד הפנים בזמנו של מאיר שטרית נכשלה לגבי מועצה מקומית ירכא, והמדיניות של הרב אלי ישי נמשכת גם בעת הזאת.

סאלח אבו ריש: לצערי, הם הכשילו את יושבי ראש הוועדה.

סאלח אבו ריש: הם כפו על המועצה המקומית, כתוצאה מניהול כושל וכדומה, שתהיה עם ועדה קרואה.

סאלח אבו ריש: הם שלחו אנשים.

סאלח אבו ריש: הם צריכים לגבות אותם, הם צריכים להזרים להם כספים על מנת לחסל את הגירעון של המועצה המקומית.

סאלח אבו ריש: הדבר הוא הפוך, הגירעון הצטבר, היום בהערכה גסה מדובר ב-117 מיליון שקל, וזה הולך ותופח.

סאלח אבו ריש: כל עוד הגירעון כל כך גבוה, אין דבר כזה שיהיו בחירות בכפר ירכא - בקיצור, זאת מדינה דמוקרטית, ואתם שוללים את הזכות הדמוקרטית של תושבי ירכא, אתם מייבשים את היישוב מכל הבחינות, גם מבחינה דמוקרטית, גם מבחינה חברתית וגם מבחינה פיננסית.

סאלח אבו ריש: מה נחום, למשל, אשם?

סאלח אבו ריש: הוא יושב ראש ועדה, הוא אשם בדבר אחד, שאין לו עוצמה לבוא למשרד הפנים ולהפוך את השולחן של מנכ"ל משרד הפנים וגם של השר.

סאלח אבו ריש: אם הייתי במקומו, הייתי עושה את זה.

קריאה: אבל הוא מעוניין להשאיר את המצב תקוע כדי לשרוד בירכא.

סאלח אבו ריש: לא, לא נכון, אין לו שיניים.

סאלח אבו ריש: בקיצור, אין לו שיניים, אין לו עוצמה.

סאלח אבו ריש: אני מבקש, כתוצאה מהמצב הקריטי במועצה המקומית פה, קודם כל תוכנית הבראה לאלתר, הזרמת כספים, ואחר כך מועד בחירות, ואני לא רוצה לחזור על הדברים של חבריי.

דוד אזולאי: תודה רבה, אדוני.

דוד אזולאי: רבותי, אין ספק שהדיון היום הוא דיון כואב.

דוד אזולאי: כמי שמכיר את תושבי ירכא, שנעשה להם עוול לא צודק, אני מודה שאני לא ידעתי ששלפו את ירכא מתוכנית ההסדר עם הדרוזים ביוני 2009, ועל כך אני בשם חבריי מביע מורת רוח.

דוד אזולאי: בגלל שיש להם גירעון גדול, שולפים אותם מהתוכנית?

דוד אזולאי: אתה כרגע לא נושם, אז את מעט החמצן שנשאר ננתק ובזה נגמור?

דוד אזולאי: אני חושב שזה לא יעלה על הדעת.

דוד אזולאי: לא זאת היתה המטרה, ואני אומר קודם כל לחבריי בוועדת הכספים: זאת לא היתה המטרה של הסיוע ליישובים הדרוזיים.

דוד אזולאי: המטרה היתה לתת להם לצוף, ופה המצב בדיוק הפוך.

מגלי והבה: - - - לממשלה.

מגלי והבה: במקרה הזה אנחנו אתך.

דוד אזולאי: אני יודע שאתם אתי, אבל חשוב מאוד שהנושא הזה יגיע לוועדת כספים, כי החברים בוועדת הפנים והגנת הסביבה – תדעו את המציאות, שלא תמיד חברי הכנסת מסונכרנים בנתונים כאלה.

דוד אזולאי: לכן אני חושב שבעניין הזה צריך לעשות הכול.

דוד אזולאי: אנחנו גם נפנה לשר הפנים ולשר האוצר, ונבקש להחזיר את ירכא, את דליה ואת עוספיה לאותה תוכנית שאושרה, ואי אפשר להתעלם מכך.

דוד אזולאי: אני רוצה לגשת להקראת הסיכום: הוועדה מחזקת את תושבי ירכא במאבקם הצודק למען היישוב שלהם.

דוד אזולאי: הוועדה פונה למשרד הפנים לפעול ליישום תוכנית ההבראה מיוני 2009 ולתקצב אותה לאלתר.

דוד אזולאי: הוועדה מביעה מורת רוחה מכך שירכא הוצאה מתוכנית ההבראה של הרשויות הדרוזיות.

דוד אזולאי: הוועדה פונה ודורשת להחזיר את ירכא לסיכום עם ראשי המועצות הדרוזיות מ-2009.

דוד אזולאי: הוועדה פונה לשר הפנים לפעול לקיום הבחירות בירכא.

ציון פיניאן: תוך זמן סביר.

דוד אזולאי: אני לא רוצה.

קריאה: צריכים לקבוע זמן.

דוד אזולאי: הוועדה פונה לשר הפנים לפעול לקיום הבחירות בירכא בהקדם, בסדר.

דוד אזולאי: למרות שאני חושב שזה לא מקובל, קיבלתי את ההצעה.

דוד אזולאי: אני שוב חוזר ואומר, מוחמד ראמל, אני קיבלתי את ההערה שלך בעניין אי-קיום דיונים של הוועדה בנושא ירכא, וכמובן אני מסב את תשומת לבך שהיו פה כמה דיונים בעניין הדרוזים בכלל ובעניין ירכא בפרט.

דוד אזולאי: זאת לא פעם ראשונה, ויעידו על כך חבריי בוועדה.

דוד אזולאי: רבותי, אני מודה לכולם.

דוד אזולאי: הישיבה נעולה.