ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 276, 2010-06-28 10:00

אופיר אקוניס: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה להיום, בבנק ישראל.

אופיר אקוניס: אני קודם כל מודה לך, המפקח על הבנקים, על האירוח, על הסיור שנקיים בהמשך היום, וכמובן- על הסקירה שלך, הסקירה החצי שנתית המתחייבת על פי החוק –הדיווח שלך על עמלות הבנקים בעקבות אותה חקיקה שהיתה בכנסת הקודמת.

אופיר אקוניס: קודם כל, ננצל את ההזדמנות, אדוני המפקח, אולי להזכיר שאתה ואני ועוד שני חברי כנסת שלא נמצאים כאן – חבר הכנסת גפני וחבר הכנסת פיניאן, הגענו להסכמה על הבנות לחכות בשלב הזה עם תיקון נוסף ששלושתנו הגשנו לחוק הבנקאות התשמ"א-1981, לחייב את הבנקים ליתרת זכות ללקוח, ובמקום זה אני מקווה לשמוע ממך בישיבה הזו האם מעבר לבנק הפועלים יש איזושהי התקדמות נוספת עם בנקים נוספים שחלקם הבטיחו לדווח לנו בזמן הקרוב האם הם מצטרפים להסדר הקיזוז, קיזוז החובה וקיזוז הזכות.

אופיר אקוניס: זה דבר שהוא בעיניי, אני מוכרח להגיד לך, בדיוק כמו עמלות הבנקים ובדיוק כמו רפורמות אחרות שאנחנו עושים- צרכניות, בוועדת הכלכלה, היא מהפכה לא פחות ממהפכה צרכנית בתחום הזה, בתחום הקמעונאות הבנקאית.

אופיר אקוניס: אני חושב שהגענו להסכמה הזו אחרי שורה ארוכה של ישיבות, כולל בבית הזה, כולל כאן, כולל בכנסת, כולל אצל הבנקים.

אופיר אקוניס: הייתי אצל הבנקים, כיתתי את רגליי לבנקים בתל אביב, והגענו להסכם הזה.

אופיר אקוניס: אני חושב שבמידה רבה הוא הסכם שהוא בהחלט מהפכני ביחסים שבין לקוחות הבנקים לבין הבנקים.

אופיר אקוניס: הוא לא שייך, כמובן, לנושא העמלות.

אופיר אקוניס: אם תרצה אחר כך אפשר להתייחס לנקודה אחת או שתיים שעלו בימים האחרונים, גם כן.

אופיר אקוניס: בישיבות הקודמות, כדי להזכיר לציבור אבל אולי בעצם באמצעות כלי התקשורת שנמצאים כאן, לציבור, שישנה ירידה הדרגתית בהוצאה של משקי הבית על עמלות, בזכות או בעקבות הרפורמה – מתי היא חוקקה בכנסת, בסופו של דבר?

אופיר אקוניס: ב-2008.

אופיר אקוניס: אני מקווה שההדרגתיות, שהירידה הזו נמשכת, ואת זה,כ מובן, נשמע ממך, בסקירה שלך.

אופיר אקוניס: אדוני המפקח, בבקשה.

אופיר אקוניס: למען הסדר הטוב אני אציע הצעה לסדר, ואנחנו גם נקבל אותה.

אופיר אקוניס: רצינו להתחיל הפוך.

אופיר אקוניס: רצינו להתחיל באיזושהי סקירה של המפקח על הבנקים ולאחר מכן רצינו לעשות את דוח המפקח, אך אנחנו נהפוך את הסדר- נקיים קודם את הדיווח החצי שנתי, ולאחר מכן נצא לסיור בבנק ישראל ונשמע עוד סקירה של המפקח על פועלו של הפיקוח על הבנקים בכלל.

רוני חזקיהו: בוקר טוב, אני שמח לארח פה את ועדת הכלכלה של הכנסת ומודה ליושב ראש על היענותו לביקור הזה, במסגרת שיתוף הפעולה וההיכרות שלנו ושלכם עם המערכות שאנחנו עומדים בראשן, על מנת לקדם את האינטרס ההדדי של השמירה על האינטרס הציבורי בצד שמירה על המערכת הבנקאית, כפי שאנחנו רואים אותו.

רוני חזקיהו: במשך הביקור נציג בפניכם את הפיקוח על הבנקים ודברים נוספים.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת וקנין הצטרף אלינו.

אופיר אקוניס: אני מבין שהטקס הסתיים בשלום.

אופיר אקוניס: אני חייב לומר לך, המפקח, שחבר הכנסת וקנין חוזר מקבלת פנים לנשיא אסטוניה, בבית הנשיא.

אופיר אקוניס: שמעתי, חבר הכנסת פרץ, שאנחנו באיזה בידוד מדיני, אבל רק בשבוע האחרון היו כאן יושב ראש הפרלמנט האיטלקי, אני נפגש היום עם יושב ראש הסנאט הצ'כי, עכשיו חבר הכנסת וקנין מגיע מקבלת פנים לנשיא אסטוניה, ואם אינני טועה היה כאן גם ביקור של הקאנצלר האוסטרי בשבוע שעבר.

אופיר אקוניס: זה פחות גרוע ממה שמנסים לומר.

אופיר אקוניס: מבקרים פה.

אופיר אקוניס: גם הרמטכ"ל האמריקאי פה.

אופיר אקוניס: מבקרים, מגיעים.

רוני חזקיהו: שתי מילים לגבי הנושא שהקדמת עליו וזו היוזמה של בנק הפועלים, בעידודם של חברי הכנסת, שלך ושל חבר הכנסת גפני וחבר הכנסת פיניאן – לגבי הנושא של תשלום ריבית על יתרות זכות דרך מנגנון של קיזוז.

רוני חזקיהו: משמעותו שהלקוח של בנק הפועלים, ומדובר על לקוחות משקי הבית – יקבל בעצם שיעור ריבית זכות כגובה ריבית החובה על הימים שבהם הוא עמד בזכות, בחשבונות העו"ש שלו.

רוני חזקיהו: אני חושב שהמהלך הזה הוא בהמשך לשיתוף הפעולה, הוא מהלך משמעותי בהמשך עידוד התחרות במערכת הבנקאית, והמשך ההוזלה של השירותים הבנקאיים לציבור.

רוני חזקיהו: אנחנו לא מכירים דוגמה כזו במקומות אחרים.

רוני חזקיהו: שאלת לגבי מה המערכת הבנקאית האחרת, מעבר לבנק הפועלים, עושה, בהקשר הזה, אז כפי שאני מבין ומכיר את המערכת – כשבנק כמו בנק הפועלים, שמהווה כשליש, או 30% מהמערכת הבנקאית – יוצא בצעד כזה, אף אחד לא יכול להישאר אדיש.

רוני חזקיהו: המשמעות היא שהבנקים כרגע יושבים וחושבים מה הם יעשו.

רוני חזקיהו: אני מעריך גם בהתאם להערכתי, מפאת ניסיוני, וגם משיחות שכבר קיימתי עם חלק מהבנקים, שחלק מהבנקים יצטרף ליוזמה הזו, וחלק יצא ביוזמה אחרת, עם רעיונות אחרים, וזה, בעצם, מה שאנחנו מחפשים – שכל בנק יבוא עם הרעיון שלו, על מנת שבסופו של דבר התחרות הזו על הרעיונות הטובים להיטיב עם הציבור תשתלם לצרכן.

רוני חזקיהו: אף בנק לא יכול להישאר אדיש למהלך הזה שקרה.

רוני חזקיהו: אנחנו מצפים בימים הקרובים ליוזמות כאלה מצד בנקים אחרים.

רוני חזקיהו: אני גם מעריך שחלק מהבנקים אכן גם יאמץ את השיטה הזו.

אופיר אקוניס: אני רק רוצה להגיד בעניין הזה שאני, מבחינתי, וגם על דעתם של חבריי, שיזמו את החוק – אני בעצם הובלתי אותו ויזמתי אותו.

אופיר אקוניס: אני חושב שבעניין הזה, השאלה האם הדבר יבוא בהסדרה או בחקיקה – הדבר הזה הוא מבחינתי, באופן אישי, פחות חשוב.

אופיר אקוניס: אני חושב שמה שעמד לנגד עיני זה טובתו של הצרכן, באמת – טובתם של לקוחות הבנקים, ואני חושב שאם אנחנו מגיעים להסדרה, אין, בעצם, סיבה לחקיקה.

אופיר אקוניס: כמובן שעל ההסדרה הזו, כפי שסיכמנו, גם להיבחן, אחרי תקופה מסוימת, כלומר- אחרי 10 חודשים או 12 חודשים, כפי שגם אמרתי לך – נקיים את הבחינה הזו בעוד פחות משנה כבר, כי הגענו לסיכום לפני חודש.

אופיר אקוניס: אני חושב שזה הדבר החשוב.

אופיר אקוניס: בעצם, הייתי אומר, השינוי הצרכני הגדול שההסדרה הזו, שהיתה על דעתך וכמובן על דעתו של נגיד בנק ישראל, שגם אתו דיברתי בעניין, ואתה גם באמת לא רק בשמך אלא גם בשמו – זה הדבר החשוב שעמד לנגד עינינו – טובתו של הצרכן ומה הוא ירוויח מזה.

אופיר אקוניס: לכן אני לא חושב באיזו דרך זה בא- בהצעת חוק, בתקנה או בהסדרה, בהסדר.

אופיר אקוניס: אני חושב שלפעמים, דווקא דברים שבאים בהסדרה ובהבנה – מועילים יותר ללקוחות מאשר דברים שבאים בכפיה על מערכת כלשהי.

אופיר אקוניס: ואני באמת מודה לך על שיתוף הפעולה, זו הזדמנות, באמת, להודות לך על השיחות הנמרצות.

אופיר אקוניס: היו שיחות ליליות, היו שיחות של בוקר, ועשינו עבודה מאד מאומצת.

אופיר אקוניס: אני ודאי מודה גם לפיקוח על הבנקים שבוודאי נתן לך את הסיוע.

אופיר אקוניס: באותה הזדמנות, אדוני המפקח, אם אפשר – בשם חברי הכנסת שנמצאים כאן, של ועדת הכלכלה, בשמי, כמובן, ובשם יוזמי החוק, אני ממש מפציר בשאר הבנקים לאמץ הסדרים דומים שבהם הם ילכו לקראת הלקוחות, כי אני חושב שהדבר הזה הוא כמעט מתבקש.

אופיר אקוניס: אני באמת מוצא את ההזדמנות לברך את מי שמוביל את המהלך, שהוא בנק הפועלים.

קריאה: - נייר?

אופיר אקוניס: יש נייר בנושא העמלות.

אופיר אקוניס: בנושא ההסדרה - - אתה הוצאת איזה נייר כלשהו?

רוני חזקיהו: בנושא ריבית הזכות?

עמיר פרץ: כן – כמה זה, איך זה?

רוני חזקיהו: לא.

רוני חזקיהו: אם תרצה, ואם חבר הכנסת אופיר אקוניס יסכים, אני אגיד כמה מילים.

אופיר אקוניס: בסדר, אני רוצה שהמפקח על הבנקים יסביר את זה, בקצרה.

רוני חזקיהו: מאחר והנושא הזה חשוב ומאחר ולדעתי הוא גם חלק מהדיווח שלנו בנושא של עלות ניהול החשבון, שהעמלות הן מרכיב בניהול החשבון הזה, ודרך אגב, לדעתי ולדעת הפיקוח על הבנקים, החוק שהותקן בנושא העמלות זירז מהלכים מהסוג שראינו, אכן, בריבית הזכות.

רוני חזקיהו: כמה מילים לגבי מה זה אומר.

רוני חזקיהו: זה אומר דבר כזה – שבעצם, לקוחות בנק הפועלים, לקוחות משקי הבית, כי לא מדובר על הלקוחות העסקיים הגדולים, שמנהלים חשבון עו"ש בבנק, בסוף כל חודש ייערך חשבון על מצב החשבון, באותו חשבון עו"ש של הלקוח.

רוני חזקיהו: ייספרו הימים שהלקוח עומד בזכות, תיספר היתרה בכל אותו יום ויוכפל אחד בשני.

רוני חזקיהו: זו יתרת הזכות של הלקוח.

רוני חזקיהו: בצד השני, ללקוח יש יתרת חובה- אז גם על יתרת החובה, תיספר יתרת החובה ו הימים שבמהלך החודש הוא עמד, נקבל, לדוגמה – שהלקוח צריך לשלם 500 שקל ריבית חובה.

רוני חזקיהו: בצד השני הוא עומד בזכות – מה שזה אומר, שמיתרת החובה תקוזז יתרת הזכות.

רוני חזקיהו: זאת אומרת – שהוא ישלם ריבית חובה רק על הסכום של החובה, מקוזז בריבית הזכות.

רוני חזקיהו: זאת אומרת, שבפועל, הוא קיבל על יתרת הזכות שלו שיעור של ריבית חובה.

רוני חזקיהו: זאת אומרת, שזה הרבה מעבר למה שאני מכיר בכל גורם אחר.

עמיר פרץ: אם יש לו עודף של ימי זכות?

רוני חזקיהו: אז אין מעבר לעניין הזה, יש רק קיזוז.

רוני חזקיהו: כמובן שנוצר מצב שיש לקוחות, וצריך להסביר גם את זה, שלא עומדים בכלל בחובה.

רוני חזקיהו: ללקוחות האלה אין ממה לקזז, כמובן.

רוני חזקיהו: אבל הלקוחות האלה, שעומדים רק בזכות, יש להם מגוון של אפיקים להשקיע את הזכות הזו, בפיקדונות כאלה ואחרים.

רוני חזקיהו: הפתרון הזה בא לתת תשובה לשאלה למה, מצד אחד, אתה מחייב אותי על חובה X ועל הזכות אתה לא נותן לי כלום.

רוני חזקיהו: אז הנה, עושים את הקיזוז בעניין הזה.

רוני חזקיהו: לקוחות שעומדים בדרך כלל רק בזכות – ללקוחות האלה, כמובן,יש את הדרכים להשקיע את הכסף.

רוני חזקיהו: הבעיה לא היתה שם.

עמיר פרץ: ואם יום אחד אני אהיה בזכות, אני יכול לפתוח שירותים פיננסיים צדדיים, למכור את - - בריבית מאד גבוהה.

אופיר אקוניס: אני חושב שההסדר הזה שהגענו אליו קולע לרוב מוחלט – לא במאה אחוז, אבל רוב רובו של הציבור הישראלי.

אופיר אקוניס: כאשר אנחנו מתחילים 80%, שים לב למספרים - ל – 80% ממשקי הבית שנמצאים בחלק מהחודש ביתרת זכות, כאשר נכנסת המשכורת, ולאחר מכן אתה רואה – וזה קורה לכולנו: יורד תשלום המשכנתא, שכר הדירה או תשלומים שונים, ועד הבית או ארנונה בהוראת קבע, וכדומה וכדומה – ואז, חשבון הבנק שלך עובר לחובה.

אופיר אקוניס: יצחק וקנין: - תדחה תשלומים לסוף החודש.

אופיר אקוניס: איפה שזה אפשרי – תדחה כמה שאתה יכול.

אופיר אקוניס: אגב, זה לא רעיון רע.

אופיר אקוניס: מקומות שנותנים לך לסוף החודש, למשל – תשלומי ארנונה.

אופיר אקוניס: אתה יכול לשלם על מאי-יוני ב- 30 ליוני, למשל.

אופיר אקוניס: אתה יכול לשלם ביום האחרון.

אופיר אקוניס: אז היא הנותנת, כמה ההסדר הזה הוא הסדר חשוב והסדר טוב.

אופיר אקוניס: אני ידעתי שהמספרים הם גדולים, אבל 80% ממשקי הבית - אומרים פה מהפיקוח על הבנקים- הם באותו חודש שבו - - מעת לעת, מבלי להיות כבול בתאריכים.

אופיר אקוניס: לכן אני חושב שגענו למסה קריטית מהציבור שיכול ליהנות וייהנה מההסדר הזה.

רוני חזיקיהו: אני רוצה לומר שאל"ף, תיתכן יצירתיות בעניין הזה, כמובן, אבל בפועל אנחנו רצינו לוודא שאין בהצעה הזו איזושהי טריק, ועל זה – בדקנו, ואכן ההצעה הזו אומרת שהכנסות הבנק מאותם לקוחות אלה יירדו.

רוני חזיקיהו: וזה אומר שמישהו בצד השני מרוויח.

רוני חזיקיהו: אז את זה וידאנו.

רוני חזיקיהו: עוד מילה אחת בקשר לבנקים אחרים – ישנן יוזמות כבר של בנקים אחרים.

רוני חזיקיהו: יש את בנק איגוד שיצא בהצעות, וכן הלאה, ויש את בנק מזרחי עם איזשהו מודל שלו שכבר יצא ואמר – אנחנו כבר עושים את זה הרבה זמן.

רוני חזיקיהו: אז צריך לבדוק את הדברים.

רוני חזיקיהו: אבל עצם ההתעסקות עם העניין הזה, אני חושב שהנושא הזה נותן את פירותיו ועוד אנחנו מחויבים, כפי שאמרת, לבדוק ולראות שאכן הנושא הזה - - -

עמיר פרץ: אם יש לי חובה בבנק בסכום מסוים, כשהחובה היא בדרך כלל הריבית הכי גבוהה- כדאי לי לקחת הלוואה קצרת מועד לפרק זמן של 15 יום ולקזז אחד מול השני?

רוני חזקיהו: יש יצירתיות.

רוני חזקיהו: הבנק ער לנושא הזה, הוא לא חושב שיהיה פה ניצול לרעה של העניין, אלא – זה בא לשרת מטרה מסוימת וזה משרת אותה.

אופיר אקוניס: אני חייב להגיד לך, חבר הכנסת פרץ – הרווחנו הרבה דברים בהסדר הזה, אבל עוד דבר שהרווחנו – אנחנו יכולים כולנו לראות את ריבוי הקמפיינים של הבנקים.

אופיר אקוניס: מה עשינו בעצם?

אופיר אקוניס: הגברנו את התחרות.

אופיר אקוניס: העובדה שבנק אחד יוצא בקמפיין ואחר כך יוצא בנק שני, ואחר כך בנק שלישי – בקמפיינים האלה, והמפקח גם הזכיר חלק משמות של הבנקים שיוצאים- זו הגברת התחרות ללקוח.

אופיר אקוניס: וזה מה שאני, כיושב ראש ועדת כלכלה, רציתי להשיג.

אופיר אקוניס: אני בטוח שגם אתם, כחברי הוועדה רוצים את זה, ואני חושב שהשגנו את זה, זה הישג חשוב מאד.

אופיר אקוניס: וכפי שאמרתי למפקח על הבנקים –אנחנו בעוד כשנה נראה כיצד ההסדר הזה, כי יכולנו ברצוננו הטוב, והמפקח על הבנקים יודע – שבוועדת השרים לחקיקה היה רוב להצעה הזו.

אופיר אקוניס: היה רוב.

אופיר אקוניס: הדבר יכול היה לעבור גם במליאת הכנסת, גם שם היינו זוכים לרוב.

אופיר אקוניס: אבל החלטנו לראות את טובת הלקוח ואני חושב שהלקוחות של הבנקים, שכבר הזכיר המפקח, בהחלט מרוויחים מההסדר הזה, ואני באמת קורא ומפציר בבנקים האחרים, במהירות האפשרית –לא לפגר אחרי מי שכבר נכנס להסדר הזה, ולהציע הצעה דומה, או הצעות זהות במהותן להצעה הזו.

מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה באמת לברך על ההישג הגדול הזה.

מנחם אליעזר מוזס: זה בהחלט הישג.

מנחם אליעזר מוזס: אבל הייתי רוצה להתריע לגבי האנשים המבוגרים, או אלה שבאופן עקרוני לא מכניסים אינטרנט או מחשב הביתה.

מנחם אליעזר מוזס: ואלה נפגעים מכל המערכת הבנקאית שהיום הרי קשורה ישירות באינטרנט, כאשר כל פעולה דרך האינטרנט לא עולה אגורה, ולעומת זאת, אם אני לא עובד דרך האינטרנט, אז כדי להעביר פקס לקבל את היתרה – משלמים 6 שקלים, ועמלת התרעה על חריגה, הנה אני מקריא לכם – 68 שקל.

מנחם אליעזר מוזס: באינטרנט אתה רואה כל הזמן מה המצב שלך, וכאן – שולחים.

מנחם אליעזר מוזס: בשביל הבול הזה ששולחים, ואתם עובדים דרך חברת מסר – 68 שקל.

אופיר אקוניס: אז כפי שאמרתי, חבר הכנסת מוזס- השאלות שלך כבר שייכות לאותו דיווח חצי שנתי על העמלות בעד שירותים בנקאיים נפוצים, ולכן, אולי נעצור רגע את השאלות שלך, ואתה תהיה ראשון הדוברים אחרי הסקירה של המפקח, שהיא סקירה על פי החוק, סקירה חצי שנתית על כל נושא העמלות.

אופיר אקוניס: הקדשנו חלק ניכר מאותה ישיבה לאותו הסדר חשוב שהגענו אליו.

אופיר אקוניס: אז עכשיו נשמע את המפקח ואתה תהיה הראשון עם השאלות.

רוני חזקיהו: גם בסקירה שמענו את ההערה של חבר הכנסת מוזס, וניתן התייחסות תוך כדי, ואם יהיו שאלות נוספות נשמח לענות.

רוני חזקיהו: אנחנו מציגים כרגע את הדיווח החצי שנתי על העמלות - -

עמיר פרץ: תציג את הצוות, אנחנו מעוניינים לדעת מה כל אחד עושה.

רוני חזקיהו: נמצא פה הפורום הבכיר של הפיקוח שזה, בעצם, הנהלת הפיקוח.

רוני חזקיהו: אני אתחיל לפי סדר הישיבה- עודדה פרץ היא מנהלת אגף יחסי בנק-לקוח, היא סגנית המפקח.

רוני חזקיהו: יש לנו ארבעה סגנים בפיקוח על הבנקים.

רוני חזקיהו: סוניה היא בעצם עובדת באגף יחסי בנק – לקוח והיא מנהלת היחידה שמטפלת, בין השאר, בנושא של העמלות ופניות הציבור שמגיעות – ועל כך ניתן סקירה בהמשך, לחברי הכנסת שיישארו פה להמשך הביקור.

רוני חזקיהו: דודו זקן הוא סגן מפקח ומנהל האגף להערכה מוסדית ורישוי.

רוני חזקיהו: הוא בעצם עומד בראש האגף שעומד מול הבנקים, יש לו רפרנטים מול הבנקים.

רוני חזקיהו: אור סופר הוא סגן מפקח על הבנקים והוא מנהל האגף של מדיניות והסדרה, הוא האחראי להוצאת הנוהל הבנקאי – העתקים והסדרה של דברים מול הבנקים, כולל דברים אחרים שהיו בכותרות.

רוני חזקיהו: לא נמצא פה חנוך לנדאו, שהוא מנהל אגף הביקורת.

רוני חזקיהו: הוא יושב בתל אביב, בדרך כלל.

רוני חזקיהו: הוא היה אמור להגיע אך הוא לא מרגיש טוב, ואני מתנצל על כך.

רוני חזקיהו: זה, בעצם, הביקורת on sight שעושים בתוך הבנקים, מאנשים שיושבים בבנקים - -

אופיר אקוניס: זה הבניין ברחוב יבנה?

רוני חזקיהו: בדיוק.

רוני חזקיהו: בשביל זה הם יושבים בתל אביב, כי רוב הזמן הם לא בתוך המשרד, הם בתוך הבנקים.

רוני חזקיהו: הרמן ליטמן הוא היועץ למפקח.

רוני חזקיהו: צורי תמם הוא ראש מטה הפיקוח, ובהמשך נפרט את מגוון תפקידיו במסגרת העניין הזה.

רוני חזקיהו: מירב שמש היא מנהלת היחידה הכלכלית באגף למדיניות והסדרה, ובעצם זה סוג של מחקר.

רוני חזקיהו: בין שאר הדברים האחרים שהיחידה הזו עושה, ונטלי היא מנהלת הלשכה של המפקח על הבנקים.

רוני חזקיהו: אלה האנשים מטעמנו.

רוני חזקיהו: יש לנו את הדיווח החצי שנתי שאנחנו מביאים בפני הכנסת על העמלות בעד השירותים הבנקאיים הנפוצים למשקי הבית.

רוני חזקיהו: כפי שאנחנו נראה במצגת שלנו בהמשך, ואני אבקש מסוניה להציג אותה מייד – אנחנו מדברים על כמה דברים.

רוני חזקיהו: 1.

רוני חזקיהו: המשך המגמה של ירידה במחירים בפועל שלקוחות משקי הבית משלמים מאז תחילת חקיקת החוק ואנחנו משווים את זה בעצם לרבעון השלישי של 2008, שמאותו רגע התחלנו לקבל נתונים שעל פיהם אנחנו מודדים את ההתנהגות של המחירים בעד השירותים האלה, למשקי הבית.

רוני חזקיהו: אז ישנה המשך מגמה של ירידה.

רוני חזקיהו: אנחנו רואים דבר נוסף – אנחנו רואים את השונות, בעצם, בין הבנקים.

רוני חזקיהו: אין פה מחיר אחד לכל הבנקים.

רוני חזקיהו: ישנו תעריפון ויש מחירים שמשלמים והמחירים האלה שונים מבנק לבנק.

רוני חזקיהו: אנחנו מפרסמים נתוני השוואה, ומראים מי הבנק הזול ומי הבנק היקר.

רוני חזקיהו: אנחנו גם מפרסמים את זה באתר שלנו והנושא הזה מקבל הד רב בקרב הבנקים עצמם, ומכתיב להם המשך פעילות למען הצרכן כחלק מהתחרות.

רוני חזקיהו: בעצם, זה נותן לנו את התפתחות התחרות.

רוני חזקיהו: התפתחות התחרות היא חלק מהיוזמות, כפי שראינו אותן כרגע, בדיון הקודם, באפיקים שונים של הפעילויות של הבנקים וזה, בסופו של דבר, מביא לשיפור שמתבטא גם, בין השאר, בשיעור המעבר, למרות שזו לא המטרה וזה לא הנושא שעליו אנחנו בעצם חוקקנו את החוק הזה, אלא זה ה- by product של החוק, ושל התחרות, זה שיפור באחוז המעבר בין בנק לבנק.

אופיר אקוניס: מה אחוז המעבר היום?

רוני חזקיהו: כרגע, לפי המדידה שלנו, וזה לא מדע העניין הזה- ישנה עליה.

רוני חזקיהו: אנחנו מדברים על סדר גודל של 8%, כשסדר הגודל הקודם שהיה לנו ממדידה, ושוב – לא מדע מדויק, בעניין הזה, היה סדר גודל של 4%.

רוני חזקיהו: זאת אומרת שאנחנו מדברים על כמעט הכפלה של שיעור המעבר.

רוני חזקיהו: גם אם טעינו באחוז אחד או שניים – זה שיעור גבוה לאין שיעור ממה שהיה, וזה שיעור גבוה לאין שיעור ממה שמקובל בעולם.

אופיר אקוניס: מתי זה היה 4%?

רוני חזקיהו: אנחנו מדברים על לפני כמה שנים.

אופיר אקוניס: זאת אומרת, בשנתיים האחרונות המעבר הוכפל.

רוני חזקיהו: כן.

רוני חזקיהו: ואני אומר – גם בהשוואה לעולם, שיעור המעבר הוא שיעור גבוה מאד, ושוב אני אומר – המטרה היתה בעצם להוזיל את העלות ולא לגרום למעבר, אבל באותו זמן התפתחה תחרות או השתכללה התחרות שהיתה בעייתית, לפני כן והתוצאה שלה בין השאר זה המעבר.

סוניה בוגוסלבסקי: אז אנחנו בעצם מראים כאן שבשנה וחצי האחרונות, מאז שהתחלנו ליישם את החוק, חלה ירידה מצטברת – בעמודה השמאלית אתם יכולים לראות את השיעורים שלה- למעשה, הטבלה הזו מציגה את המחירים הנפוצים ביותר עבור משקי הבית, שזה שתי עמלות בחשבון עובר ושב, ועמלה בכרטיסי אשראי.

סוניה בוגוסלבסקי: העמלה המצטברת עד למועד הדיווח בפעולת פקיד היא 22%, בערוץ ישיר היא 8%, ובכרטיסי האשראי היא 11% במהלך התקופה הזו.

סוניה בוגוסלבסקי: הבאנו גם את העמודה האמצעית כדי להראות שבדיווח הקודם, נכון לינואר 2010 גם היתה עליה, ולהראות בעצם את השינוי שחל מאז.

רוני חזקיהו: יש לכם את הדיווח הקודם, שזה ינואר 2010, ויש את הדיווח הנוכחי שזה יוני, 2010.

סוניה בוגוסלבסקי: עכשיו אנחנו נפרט לגבי העמלות שהצגנו.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים כאן על עמלת פעולה על ידי פקיד, וזה נכון לחמשת הבנקים הגדולים.

סוניה בוגוסלבסקי: למעשה, התעריף המשוכלל של מה שמופיע בתעריפונים של הבנקים זה 6 שקלים, אבל אתם יכולים לראות את הירידה הדרגתית שהיתה, שמדברת על ירידה ריאלית של 22%, כשהנחה ממוצעת לעומת העמלה התעריפית היא בעצם 47%.

עמיר פרץ: את זה מצטבר?

סוניה בוגוסלבסקי: זה מצטבר מרגע שהתחלנו ליישם את החוק, שזה לפני שנה וחצי.

עמיר פרץ: 6.10 שקלים?

סוניה בוגוסלבסקי: 6 שקלים זה מה שמופיע בתעריפונים של הבנקים?

עמיר פרץ: מתי הוא נקבע?

סוניה בוגוסלבסקי: הוא נקבע בתחילת החוק, לפני שנה וחצי.

סוניה בוגוסלבסקי: זאת עמלת פעולה בערוץ ישיר.

סוניה בוגוסלבסקי: כאן יש ירידה יותר מתונה, אבל אנחנו גם מדברים על ירידה ריאלית של 8% והנחה ממוצעת לש 23% לעומת העמלה התעריפית.

סוניה בוגוסלבסקי: זו הוצאה ממוצעת של משקי בית על שירותים בנקאיים נפוצים בעובר ושב.

אופיר אקוניס: 15 שקלים?

אופיר אקוניס: זו ההוצאה הממוצעת?

סוניה בוגוסלבסקי: כן.

סוניה בוגוסלבסקי: זה כולל עמלה מינימלית, פעולה בערוץ ישיר, פעולה על ידי פקיד והקצאת אשראי.

עמי צדיק: זה כולל העברת כסף מחשבון לחשבון?

סוניה בוגוסלבסקי: בוודאי שזה כולל.

סוניה בוגוסלבסקי: זה כולל את כל הפעולות השוטפות בחשבון עובר ושב, הכל: העברות בנקאיות, כל האפשרות למשוך שאילתות, תשלומים, הוראות קבע, הרשאות לחיוב חשבון - -

קריאה: זה ממוצע, צריך להגיד.

עמי צדיק: זה ירידה במחירי כל העמלות או רק בחלקן?

סוניה בוגוסלבסקי: זה הכל ביחד.

סוניה בוגוסלבסקי: זה בעצם הצריכה בפועל של הלקוחות.

סוניה בוגוסלבסקי: זה בעצם כל הפעולות בעובר ושב, השוטפות והנפוצות ביותר, שמשקי הבית עושים בחשבונות עובר ושב.

סוניה בוגוסלבסקי: כמו שאתם רואים כאן יש כאן גם ירידה ריאלית של 8.5% ואם אנחנו מסתכלים על 2007 שמשם התחלנו, כלומר- זה המצב לפני שהחוק נכנס לתוקף, אז מדובר בירידה ריאלית של 19%.

אופיר אקוניס: הסקירה הזו לא כוללת, כמובן, את כל העמלות האחרות שלוקחים.

אופיר אקוניס: למשל – בנק ישראל מנפיק מק"מ.

אופיר אקוניס: זה כלי חיסכון לא רע לישראלים.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על עובר ושב.

אופיר אקוניס: בדיוק.

אופיר אקוניס: אבל – הרפורמה בכללותה לא חלה על הדבר?

אופיר אקוניס: כשחוקקו אותה היא לא חלה על עמלת קניה של מק"מ, למשל, או דמי משמרות של ניירות ערך?

סוניה בוגוסלבסקי: הרי הרפורמה בעצם הסדירה את השמות של שירותים בנקאיים שבעדם אפשר לגבות עמלות וצמצמה בצורה משמעותית ב- 2/3 את כמות העמלות.

סוניה בוגוסלבסקי: אז גם הפרק של ניירות ערך עבר שינוי משמעותי –ביטלנו שם הרבה עמלות שחשבנו שהם כפל, וזה הוסדר, וכיום יש 4 עמלות עיקריות שנקבעות שם שזה בעצם דמי ניהול.

אופיר אקוניס: אלה דברים אנכרוניסטיים.

אופיר אקוניס: למה צריך לשלם להם על זה שהם שומרים את המק"מ שלי?

סוניה בוגוסלבסקי: זו בעצם עמלת דמי ניהול ניירות ערך.

סוניה בוגוסלבסקי: בזמנו, כשהתקנו את הכללים האלה בדקנו עמלה עמלה וראינו האם זה גם מקובל במקומות אחרים, ובהחלט – בהרבה מאד מקומות, במערכות בנקאיות גובים גם עמלת דמי ניהול עבור ניהול ניירות ערך, כך שבעצם, עברנו אז, כשהתקנו את הרשימה הזו, בדקנו עמלה עמלה ובחנו אם יש אותה גם בחוץ לארץ.

סוניה בוגוסלבסקי: זו לא איזו המצאה ישראלית.

סוניה בוגוסלבסקי: בניגוד, למשל, לעמלת רישום פעולה, שהיתה, בשעתו, שזה היה פרופר ישראלי – זה קיים ולא סברנו שזו עמלה לא לגיטימית.

סוניה בוגוסלבסקי: כאן עברנו לנושא של כרטיסי אשראי.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מצביעים פה על תעריף משוקלל שעומד על 14 שקלים וגם, בעצם- במהלך שנה היתה פה ירידה של 11% והנחה ממוצעת של 46% לעומת העמלה התעריפית.

סוניה בוגוסלבסקי: העוגה הזו מציגה את התשלום הממוצע שמשלמים לקוחות הבנקים בפועל כשפרוסות העוגה בעצם מראות את החלק של כל בנק במערכת, וכמו שאתם יכולים לראות, בערך 80% מהלקוחות, שזה לקוחות בנק הפועלים, לאומי ודיסקונט – משלמים 15 שקלים.

סוניה בוגוסלבסקי: המחיר היקר ביותר הוא מחיר של הבנק הבינלאומי, שמתקרב ל -22 שקל.

סוניה בוגוסלבסקי: כנ"ל לגבי הוצאה חודשית ממוצעת לכרטיסי אשראי.

סוניה בוגוסלבסקי: לקוחות שמחזיקים בכרטיס ישראכרט משלמים בממוצע כ – 4 שקלים, שזה בעצם 40% מכלל מחזיקי כרטיסי האשראי.

סוניה בוגוסלבסקי: לקוחות לאומיקרד – באזור 8 שקלים ולקוחות ויזה כאל – שם המחירים בממוצע יותר יקרים.

אופיר אקוניס: אתם לא מזהים כשל שוק בתחום הזה?

אופיר אקוניס: סוניה בוגוסלבסקי: יש תחרות עזה בכרטיסי אשראי.

רוני חזקיהו: - החלק של ההנפקה הוא קטן מאד.

סוניה בוגוסלבסקי: המפקח התייחס לשונות הגדולה שנוצרה במחירי השירותים הבנקאיים.

סוניה בוגוסלבסקי: בשעתו באו אל המערכת הבנקאית בטענות עוד לפני הרפורמה, שבעצם יש אחידות במחירים וגם אם הלקוח רוצה לעבור בין הבנקים – הבנק הנוסף יציע לו את אותם תנאים.

סוניה בוגוסלבסקי: כאן אנחנו מראים שונות של 48% בשירותי עובר ושב בין הבנק היקר והזול ביותר.

סוניה בוגוסלבסקי: זה לא כולל את בנק יהב, שמייד אתייחס אליו ואגיד שהוא הזול ביותר במערכת.

סוניה בוגוסלבסקי: אם ראינו 15 שקלים בבנק לאומי, הפועלים ודיסקונט – אז בבנק יהב העלות הממוצעת היא 3 שקלים.

סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לדעת שהיום בנק יהב גם מנהל חשבונות ללקוחות, בלי הגבלה.

סוניה בוגוסלבסקי: זה לא חייב להיות עובד מדינה, כל אחד יכול לפתוח ולנהל שם חשבון, ואנחנו מפרסמים את זה לציבור, כמובן.

מנחם אליעזר מוזס: ודיסקונט לעובדי מדינה?

סוניה בוגוסלבסקי: ראית את המחיר הממוצע שלו.

רוני חזקיהו: יש לו הנחות מיוחדות מעבר -- הוא זכה במכרז.

עמי צדיק: איך אתם קובעים את המחיר הממוצע – אתם לוקחים את המחיר של כל עמלה ומשקללים את זה לפי הפעילות, באותה עמלה?

סוניה בוגוסלבסקי: תלוי במה.

סוניה בוגוסלבסקי: אם זה כרטיסי אשראי – אז כן.

סוניה בוגוסלבסקי: הנחות שם ניתנות לפי היקפי פעילות.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו לוקחים היקפי פעילות, יש לנו נתונים על היקפי פעילות - -

קריאה: ואי אפשר לקבל את הנתונים האלה?

סוניה בוגוסלבסקי: אני לא חושבת שאפשר לקבל את הנתונים האלה, אלה נתונים סודיים.

סוניה בוגוסלבסקי: שונות של 150% בין היקר והזול בכרטיסי אשראי – פה אתם יכולים לראות את הבנקים.

סוניה בוגוסלבסקי: בנק הפועלים הוא עדיין הזול ביותר והבנק הבינלאומי הוא היקר, כשברקע תזכרו את מה שאמרתי על בנק יהב.

סוניה בוגוסלבסקי: בכרטיסי אשראי - -

יצחק וקנין: יש הבדל כזה עצום?

סוניה בוגוסלבסקי: יש הבדל עצום.

אופיר אקוניס: 48% בין הזול ביותר ליקר?

סוניה בוגוסלבסקי: כן.

סוניה בוגוסלבסקי: זה ההבדל.

סוניה בוגוסלבסקי: זה ההבדל בפועל בין מה שמשלמים.

סוניה בוגוסלבסקי: גם בתעריף זה הבדל.

סוניה בוגוסלבסקי: כאמור – פה ההבדל עוד יותר גדול.

עמיר פרץ: השקלול שם כולל הכל?

סוניה בוגוסלבסקי: לא, זה רק הבנק.

סוניה בוגוסלבסקי: הבנק הבינלאומי.

סוניה בוגוסלבסקי: כאן יש שונות עוד יותר גדולה, אבל היא בעצם – בין 4 שקלים ל – 11 שקלים.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו סבורים שגברה ההתנהגות התחרותית של התאגידים הבנקאיים בתחום המחירים.

סוניה בוגוסלבסקי: קודם כל אנחנו רואים מבצעי שיווק ופרסום שמתייחסים למחירים, מה שבעבר אף פעם לא היה.

סוניה בוגוסלבסקי: היו מבצעי פרסום ושיווק תמיד בתאגידים בנקאיים אבל אף פעם המרכיב של מחיר לא היה נושא חשוב במבצעים האלה.

סוניה בוגוסלבסקי: מאז הרפורמה התחלנו לראשונה לראות התייחסות למחירים במבצעי שיווק כמו של בנק איגוד, בנק מזרחי – מדברים על השוואת מחירים, על מעבר בין הבנקים ומעודדים את ההשוואה הזו ואת המעבר.

סוניה בוגוסלבסקי: כמובן שיש הנחות והטבות לקבוצות אוכלוסייה שניתנות על ידי הבנקים כמו לחיילים, סטודנטים, גמלאים ועוד.

סוניה בוגוסלבסקי: לסכם – נמשכת ירידה במחירים בפועל של העמלות הנפוצות למשקי בית, ולמרות שהיתה עליית מחירים ברוב התחומים האחרים במשק, ובדקנו את זה בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בתחבורה ובתקשורת ובמזון וביגוד- ובאמת, ברוב מרכיבי הצריכה של משקי בית, לא זו בלבד שלא היתה כאן עליית מחירים אלא היתה למעשה ירידת מחירים במה שהלקוחות משלמים בפועל.

רוני חזקיהו: עליית המדד עצמו מאז תחילת היישום היתה 4.5%.

סוניה בוגוסלבסקי: נמשכת שונות במחירי השירותים הבנקאיים, גברה ההתנהגות התחרותית של תאגידים בנקאיים.

סוניה בוגוסלבסקי: לקוחות מקרב האוכלוסיות החלשות – זו תשובה לחבר הכנסת מוזס - ניהנים כיום, בפרט אותם לקוחות שציינת - - טיפלנו במסגרת הרפורמה ספציפית באוכלוסיות האלה שאתה התכוונת אליהם, והסברנו שלקוחות, למשל – גמלאים, שהם לא נגישים לכל הנושא הזה של ערוצים ישירים, יכולים לגשת לפקיד ולעשות את הפעילות הזו תמורת המחיר הזול של עמלת ערוץ ישיר.

סוניה בוגוסלבסקי: אתה צריך גם לדעת שהם זכאים ל – 4 פעולות כאלה בחודש.

סוניה בוגוסלבסקי: אתה צריך לדעת שהלקוחות לא עושים מעבר ל -4 פעולות פקיד בממוצע בחודש.

סוניה בוגוסלבסקי: אז למעשה זה נותן להם - -

מנחם אליעזר מוזס: נעשה מחקר מה התפלגות האוכלוסייה?

סוניה בוגוסלבסקי: כן.

מנחם אליעזר מוזס: זה באמת מעניין – כמה בגיל הזקנה, בגיל העמידה - -

סוניה בוגוסלבסקי: בגיל הזקנה אני לא יכולה לומר לך אבל עשינו בזמנו שיתוף פעולה עם המשרד לענייני גמלאים והם טענו - - בעבר זה היה 2 פעולות והגדלנו את זה ל – 4 פעולות, כי זה מה שמשקף, גם לדעתם, את הפעילות של אוכלוסיית הגמלאים.

מנחם אליעזר מוזס: אבל האוכלוסייה המבוגרת כאן במדינה היום – מעל 30%, אז איך זה - -

סוניה בוגוסלבסקי: זה חל על כל הגמלאים.

סוניה בוגוסלבסקי: זה לפי גיל.

סוניה בוגוסלבסקי: כל לקוח שהוא אזרח ותיק זכאי להטבה הזו.

מנחם אליעזר מוזס: מי שהגיע לגיל 65 - -אני שואל על מי שהגיע לגיל 64 ולא יודע איך משחקים עם האינטרנט - -

סוניה בוגוסלבסקי: אז גם להם יש הסדר.

סוניה בוגוסלבסקי: אם אתה לא מחזיק כרטיס אשראי ולא מחזיק כרטיס למשיכת מזומן - -

מנחם אליעזר מוזס: אני לא יודע אפילו איך זה נראה.

סוניה בוגוסלבסקי: אז הוא זכאי בדיוק לאותה הטבה.

סוניה בוגוסלבסקי: 4 פעולות בחודש.

סוניה בוגוסלבסקי: גם אם הוא בגיל 20.

מנחם אליעזר מוזס: אני בדקתי בבנק על הציבור המבוגר, שאינו פעיל באינטרנט – בירור היסטורי טלפוני, מעל שנה, אם אני רוצה לדעת מה היה המצב לפני שנה וחצי – התשלום הוא 86 ₪.

מנחם אליעזר מוזס: אתם שומעים?

מנחם אליעזר מוזס: מחייבים אוו ב- 86 ₪ בגלל שהוא הרים טלפון לשאול מה היה הערך לפני שנה וחצי, מה היה התיק, מה היה המדד, או כל שאלה.

מנחם אליעזר מוזס: בירור טלפוני היסטורי – אני אומר:

מנחם אליעזר מוזס: שלא דרך האינטרנט – אלא אדם מרים טלפון ורוצה לדעת מה היה המצב לפני 8 חודשים – האם אתם מודעים לכך?

מנחם אליעזר מוזס: 56 ₪.

אופיר אקוניס: גם האינטרנט מוגבל, לדעתי, עד תקופה מסוימת.

מנחם אליעזר מוזס: באינטרנט אני יכול לראות מה היה מצב הניירות ערך לפני שנה, מה היה מטבע החוץ, מה היו השערים היציגים - הכל אני יכול לראות.

מנחם אליעזר מוזס: ואם אתה מתקשר לבנק.

אופיר אקוניס: שערים יציגים אתה יכול לראות באתר של בנק ישראל, לפי דעתי.

מנחם אליעזר מוזס: אני מדבר על מי שלא יודע להיכנס לאינטרנט.

מנחם אליעזר מוזס: אותו הדבר לגבי בירור היסטורי טלפוני – 56 ₪.

מנחם אליעזר מוזס: ומקודם הזכרתי לכם – עמלת התרעה על חריגה, שזה מיועד דווקא לאוכלוסייה הזאת, ולקחתי את זה מיהודי מבוגר שקיבל את זה נכון ל – 27.6 מאיזה בנק, עמלת התרעה על חריגה – 68 ₪.

מנחם אליעזר מוזס: שאלתי אותו מה הוא קיבל –הוא קיבל מכתב שהוא חרג.

מנחם אליעזר מוזס: אז מה הועילו חכמים בתקנתם, אדוני היושב ראש, אם אנחנו נאזן בין חובה לזכות כאשר מהצד האחורי, מהכיס האחורי, מוציאים לו את הכסף?

מנחם אליעזר מוזס: הייתי מבקש התייחסות.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מודעים לעמלות האלה.

סוניה בוגוסלבסקי: קודם כל – העמלה הזאת של שיחזור מידע היסטורי זה לא להרים טלפון לפקיד.

סוניה בוגוסלבסקי: זה לקבל דוח היסטורי על כל מיני תנועות, זו עמלה מאד נדירה.

סוניה בוגוסלבסקי: משקי הבית כמעט לא משתמשים בה, וממשקי הבית יש מעט מאד הכנסות בעמלה הזו, כי זה לא מאפיין את פעילות משקי הבית.

סוניה בוגוסלבסקי: אתה צריך לדעת שלקוח זכאי ל – 6 שאילתות חינם בחודש.

סוניה בוגוסלבסקי: הוא יכול לקבל מצב חשבון שלו 6 פעמים בחינם.

סוניה בוגוסלבסקי: זה גם נשלח אליו הביתה במסגרת הדיווחים שהבנקים חייבים לשלוח על פי כללי גילוי נאות.

מנחם אליעזר מוזס: - מחייבים אותו.

מנחם אליעזר מוזס: הוא מקבל פקס – מהפקס הראשון הוא מקבל כבר חיוב.

סוניה בוגוסלבסקי: על שאילתה שוטפת לא מחייבים אותו.

סוניה בוגוסלבסקי: אם הוא רוצה לברר מה היה לפני 10 שנים – יכול להיות שכן, אבל זה זניח מבחינת דפוסי הצריכה של הלקוחות.

סוניה בוגוסלבסקי: זו עמלה שמעת לעת, באופן נדיר - -

מנחם אליעזר מוזס: זה לא זניח ליהודי המבוגר הזה.

עמיר פרץ: חבר הכנסת צודק.

עמיר פרץ: דווקא מתוך דברי – אם זה כל כך זניח, שהבנקים יוותרו על זה, אז אם זה זניח, באמת מדובר על אוכלוסייה שהיא במצוקה של המצוקה וההכנסה מזה לבנקים היא בטלה בשישים.

סוניה בוגוסלבסקי: זה זניח מבחינת הצריכה של הלקוחות, מבחינת דפוס הצריכה של הלקוחות – אני לא יודעת מתי מישהו מכם ביקש בפעם האחרונה נתונים היסטוריים 10 שנים אחורה.

מנחם אליעזר מוזס: אני לא ביקשתי אבל אני יודע על מי שכן ביקש.

סוניה בוגוסלבסקי: מעת לעת לקוח נדרש לזה, זה לא בגובה חריג לעומת מה - -

מנחם אליעזר מוזס: אבל זה בדיוק לקוח – אני יכול לתאר לך, לקוח מבוגר, פנסיונר, אדם - -

עמיר פרץ: - לפטור אותו.

עמיר פרץ: כמובן שאם מדובר במשרד עורכי דין שמבקש פרטים היסטוריים לצורך תביעה, אז לחייב אותו - -

אופיר אקוניס: העלית פה נקודה חשובה, חבר הכנסת מוזס.

אופיר אקוניס: אולי אפשר לשבת אתך, המפקח, ולקיים בדיקה.

עמיר פרץ: חבר הכנסת מוזס – אני תומך - -

קריאה: אין פה תחרות, הלקוח יכול לפנות רק לבנק שלו.

מנחם אליעזר מוזס: נכון.

מנחם אליעזר מוזס: חייבים למצוא את הדרך, כי זו דווקא אוכלוסייה חלשה.

קריאות: -

מנחם אליעזר מוזס: רציתי לומר במסגרת הדיבורים קודם – עמלות הניהול של הבנקים, דמי הניהול על חסכונות קופות גמל, מול גופים חוץ בנקאיים, כמו חברות ביטוח - - אין הבדל?

רוני חזקיהו: זה לא אצלנו.

אופיר אקוניס: זו שמחה אחרת, או לדעתי – עצב אחר.

אופיר אקוניס: אם אינני טועה עלתה אתמול הצעת חוק, ומשרד האוצר שינע את ועדת השרים לחקיקה להתנגד בכל מה שקשור להסדרה של דמי הפיקדון ודמי הניהול.

אופיר אקוניס: קשה לי להבין את עמדת האוצר בעניין הזה ואולי אנחנו צריכים לחשוב איך בכל זאת אנחנו גוברים – לא מבחינת כיפוף ידיים אופוזיציוני – קואליציוני, אני גם חלק מהקואליציה, אבל בעניין הזה הדבר הזה צריך הסדרה.

אופיר אקוניס: אם ראינו, חמש שנים אחרי ועדת בכר, שיצאה לדרכה ב- 2005 נדמה לי, שיש בה כשלים מסוימים, צריך לבדוק כיצד לתקן אותם.

אופיר אקוניס: לא להמשיך ולדבוק בכשלים הללו.

אופיר אקוניס: הכשלים הללו, מבחינה צרכנית – אני חושב שאין ישראלי שלא נתקל בבעיה הזו.

אופיר אקוניס: אז העברנו את הקופות מניהול הבנקים לניהול חברות הביטוח.

אופיר אקוניס: מה יצא לציבור מזה?

אופיר אקוניס: מה יצא ללקוח?

אופיר אקוניס: צריך הסדרה.

אופיר אקוניס: אני מוכרח להגיד לך – זה לא שייך כאן לפיקוח על הבנקים, המפקח על שוק ההון והביטוח ממשרד האוצר, הוא בעצם זה שכנראה שכנע את ועדת השרים לחקיקה, אתמול, להתנגד להצעה הזו.

מנחם אליעזר מוזס: זה יגיע עכשיו להנהלת הקואליציה.

אופיר אקוניס: יש הנהלת קואליציה ב- 12?

אופיר אקוניס: ואתה משתתף?

מנחם אליעזר מוזס: ודאי.

אופיר אקוניס: אני מציע שתעלה את הדבר הזה ותאמר להם גם שיש תמיכה אדירה, גם בוועדת הכלכלה וגם בכנסת, אם אינני טועה, בהסדרה של הדבר הזה, מבלי להבין - -נקיים על זה דיון כי הדבר הזה הוא בלתי מתקבל על הדעת.

אופיר אקוניס: תביא את זה, באמת, להנהלת הקואליציה.

אתי בנדלר: אחת ההמלצות של ועדת החקירה הפרלמנטרית שהיתה בוועדת הכלכלה היתה לאחד את הפיקוח על שוק ההון ועל הבנקים, וכמובן שאף אחד מהגופים לא כל כך תמך בזה כי כל אחד רצה שזה יהיה אצלו.

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, יש לי הצעת חוק מונחת שהמפקח על שוק ההון וסמכויותיו – יועברו למפקח על הבנקים, כאשר כמובן יש כאלה שגורסים שצריך להקים רשות פיקוח מנותקת, אבל אני אומר: בסדר, לאט לאט.

עמיר פרץ: כרגע אנחנו יודעים שיש לנו בעיה מאד קשה עם הפיקוח על שוק ההון, בלי שום קשר לשאלות שחבר הכנסת מוזס העלה, תפיסת העולם שלי אומרת שהמפקח על שוק ההון נמצא בניגוד אינטרסים.

עמיר פרץ: לא די בכך אם הוא יעשה או לא.

עמיר פרץ: אל"ף, הוא בניגוד אינטרסים כי ההון שלו משרת בעיקר את הפעילות במשק.

עמיר פרץ: האינטרס הראשון של משרד האוצר – הפעילות המשקית.

מנחם אליעזר מוזס: ההכנסות של האוצר?

עמיר פרץ: לא של האוצר, מה פתאום.

עמיר פרץ: הוא – להוזיל את האשראי למשקיעים, אלף ואחד פרמטרים שאני יכול להציג בפניך למה בעצם מבחינת האוצר, גם כל המהלך שהוא עשה זה ליצור אשראי למשק, לכן אני חושב שמשרד האוצר נמצא בניגוד אינטרסים קשה, מעבר לעניין כמה הוא עושה את עבודתו, כמה הוא מפקח על דמי הניהול.

עמיר פרץ: גם אם יפחיתו את דמי הניהול, עדיין אני חושב שצריך להעביר ממנו - -

אופיר אקוניס: את הצעת החוק שלך אני לא מכיר, אני אשמח לקרוא אותך - -

עמיר פרץ: - -

אופיר אקוניס: לא, על הסדרת הרגולציה, אני מדבר.

אופיר אקוניס: שזה, אגב – הסדרת הרוגלציה צריכה להיות יוזמה ממשלתית.

אופיר אקוניס: בסדר, אתה הבאת אותה כהצעת חוק פרטית.

אופיר אקוניס: אני אומר לך, חבר הכנסת מוזס, שתציע בהנהלת הקואליציה לאפשר חופש הצבעה ביום רביעי על ההצעה של חבר הכנסת כהן.

אופיר אקוניס: אני חושב שזו הצעה חשובה, צרכנית.

מנחם אליעזר מוזס: מי הגיש, חבר הכנסת אמנון כהן?

אופיר אקוניס: כן.

אופיר אקוניס: זה נפל אתמול בוועדת השרים לחקיקה, אני חושב שבניגוד מוחלט לאינטרס הציבורי ובניגוד מוחלט לאינטרס הצרכני.

אופיר אקוניס: האוצר פה נתן עמדה שהיא בעיניי שגויה, אבל אני מציע שאתה תעלה את העניין שלפחות יתנו חופש הצבעה ביום רביעי על הצעת החוק, אם חבר הכנסת כהן יבחר להעלות אותה לאחר שהופלה אתמול על ידי ועדת השרים לחקיקה.

אתי בנדלר: לפי מה שקראתי בעיתון, עמדת האוצר היתה שהפתרון המוצע בהצעת החוק הוא פתרון פשטני מדי, צריך משהו חכם יותר.

אופיר אקוניס: אז אפשר לתמוך, ותוך כדי לבקש תיאום ולהכניס שינויים כי תמיד הכנסת מחכניסה שינויים בהצעות חוק – הן ממשלתיות והן פרטיות.

מנחם אליעזר מוזס: שזה יעבור קודם טרומית, לפחות.

מנחם אליעזר מוזס: בקריאה טרומית.

אופיר אקוניס: טוב, אז תעלה את זה אתה, אתה מייצג אותנו בהנהלת הקואליציה.

סוניה בוגוסלבסקי: שתי מילות סיכום אחרונות – הסדרנו, במסגרת החוק, למעשה – את הדברים שהם הרבה יותר נפוצים אצל הגמלאים, כמו, למשל, פטרנו אותם מתשלום בגין קבלת רנטות ופנסיות לנפגעי נאצים, והסדרנו את הנושא של עובר ושב, שהוא באמת מיצג יותר את הפעילות שלהם.

סוניה בוגוסלבסקי: ורק לסיכום, כמו שראינו – גדל הפער בין המחירים התעריפיים למחירים בפועל, ואנחנו, כמובן, ממשיכים בפעילות של אכיפה, של הוראות החוק כלפי הבנקים.

סוניה בוגוסלבסקי: תודה רבה.

עמיר פרץ: אני חושב שבאמת צריך לברך על המגמה הקיימת.

עמיר פרץ: בלי שום ספק, אחד הכלים המרכזיים שצריך להשתמש בו זה מה שהעיר פה המפקח על הבנקים - - אני חושב שמדובר פה בסך הכל על מגמה חיובית ביותר.

עמיר פרץ: אין ספק שהכלי המרכזי הוא השקיפות והעובדה שאתם מפיצים את התוצאות.

עמיר פרץ: אבל ההפצה הזו צריכה להיות הרבה יותר אגרסיבית, וחלק גדול מהנתונים כאן, - - הנתונים הסופיים, לא משקפים בבירור איזה בנק עשה איזושהי פעולה.

עמיר פרץ: כלומר, אין לי ספק שאם הכלי הזה של האתר של בנק ישראל יהפוך כלי שבסוף ישפיע על האוכלוסייה לאיזה בנק לעבור או איזה דרישות לדרוש מפקיד הבנק, אין בכלל שאלה שזה הופך כלי שיווקי מרכזי מכל הבחינות.

עמיר פרץ: ולכן, צריך להגביר אותו.

עמיר פרץ: יכול להיות שצריך לתת אותו מפעם לפעם כחלק מהפרסום בטלוויזיה, לצד אותו - - תשמע, זה מאד מרשים, עם כל הכבוד לשחקנים למיניהם שמופיעים בקמפיינים של הבנקים, זה מאד מרשים שמופיעה כותרת רשמית, פעם בחודש, בסוף כל חודש, מה שאתם מפרסמים באתר שלכם – שיתפרסם בטלוויזיה.

עמיר פרץ: אתה יודע מה זה כשיתפרסם: בנק ישראל מודיע, להלן תוצאות המעקב החודשיות.

עמיר פרץ: ואז תראה שהבנקים ייכנסו לפאניקה מזה.

עמיר פרץ: היום הם בונים על זה שלא כולם עוקבים, ולא כולם ייכנסו לאתר של בנק ישראל.

עמיר פרץ: זה לא איזה סרט מתח שמישהו מחליט להיכנס לאתר.

עמיר פרץ: אבל אם אני רואה מונדיאל וישימו לי את הכותרת הזו של "בנק ישראל מודיע..., למחרת אני כבר אשאל את פקיד הבנק מה קורה, ואני יכול להחליט החלטות חשובות ביותר.

קריאה: כמה עולה דקת פרסום במונדיאל.

קריאה: כל תקציב הפרסום השנתי שלי.

עמיר פרץ: אני לא יודע, זו מטרה ראויה, בעיניי, כי אם, בסופו של דבר כל מה שעשית לא הגיע כדי לשנות את ההתנהגות הצרכנית, כי פעילות צרכנית, כמו שאנחנו עושים פה בוועדה, היא חשובה.

עמיר פרץ: אבל אם אנחנו לא נשנה את קצב ההתנהגות הצרכנית של האזרח, שהתגובה שלו תהיה מהירה, שהמעבר מ – 84% ל – 8% תנודה בתוך הבנקים תהיה הרבה יותר גדולה, שאנחנו נראה שבאמת הצרכן מגיב למה שאנחנו פועלים ועושים – אז נשיג את מטרתנו.

עמיר פרץ: ולכן אני חושב שבאמת – צריך להגביר את זה, להפוך את זה לכלי שיווקי מרכזי, שכולם יידעו זאת.

עמיר פרץ: אתה נותן נתונים אובייקטיביים, אתה לא מתערב.

עמיר פרץ: אתה פעם בחודש מביא את התוצאות, נקודה.

עמיר פרץ: יש למישהו ערעור על התוצאות?

עמיר פרץ: שיוכיח.

עמיר פרץ: אתה תשנה, אם צריך.

עמיר פרץ: אני חושב שזו השקעה ראויה.

עמיר פרץ: לא צריך לעשות מזה קמפיין גדול.

עמיר פרץ: תאמין לי, יידעו שפעם בחודש, ב- 1 לחודש, בנק ישראל מופיע עם הודעותיו.

עמיר פרץ: יחכו להודעות שלך וישדרו את זה גם בחדשות, גם בעיתונים, בכל מקום.

עמיר פרץ: יחזרו על זה.

עמיר פרץ: אתה תיתן קמפיין קטן של מודעה קטנה, הודעה קטנה, ידיעה כזו, אתה תראה שהעיתונים והתקשורת נותנים לך שירות חינם בהרבה יותר מה שאתה שילמת.

עמיר פרץ: אני חושב שזו הוצאה ראויה.

עמיר פרץ: כמובן שאני חושב שההודעה על כך שיש קיזוז בין ימי החובה לימי הזכות היא הודעה בהחלט משמעותית, נראה איך היא פועלת כשנקבל את התוצאות, כי העובדה שבעצם שווי ערך של יום זכות דומה לשווי ערך של יום חובה, זה בהחלט דבר מאד משמעותי כי זה אומר שזה מקסימום שהבנק חושב שהוא יכול להפיק מהחובה שהוא נותן והוא נותן את התמורה המקסימלית על זכות – זו בהחלט משוואה שהיא משוואה יפה, אין שום סימני שאלה עליה.

עמיר פרץ: אני שוב פונה, מחזק את דבריו של חבר הכנסת מוזס.

עמיר פרץ: לפי דעתי, אם תפנו לבנקים ותציגו בפניהם כמה עמלות מיותרות לכל מיני אוכלוסיות, שבאמת – השימוש בהם הולך ובטל, אתה יודע מה?

עמיר פרץ: אני לא בטוח שהבנקים יראו בזה אסון אם הם יתנו נתונים היסטוריים.

עמיר פרץ: היום, עם כל המערכות האוטומטיות – כל הכבוד לקשיש שיש לו סבלנות לשמוע את כל ההרצאות על הבנק עד שהוא מקבל את הפקיד הזה שמדבר אתו, אז זו בכלל נקודת זכות.

עמיר פרץ: אבל לדעתי, אם את אומרת שמדובר פה בפעולות שכמעט לא קיימות, צריך לפנות לבנקים.

עמיר פרץ: כמובן – להזכיר מפני ניצול עסקי של כל מיני גורמים עסקיים.

עמיר פרץ: אני מכיר את זה בשירותי חינם אחרים שניתנים בתחומים אחרים, שבהם אתה רוצה לתת שירות חינם לאזרח ואז פתאום מתלבשים על זה כל מיני משרדים כלכליים שצריכים את זה לתביעות משפטיות, להצגה כזו ולהצגה אחרת.

עמיר פרץ: פתאום אתה הופך המשרת שלהם.

עמיר פרץ: לא.

עמיר פרץ: צריך לשים לזה מגבלה.

עמיר פרץ: לדעתי, פניה לבנקים תיענה בחיוב, אין לי שום ספק.

מנחם אליעזר מוזס: י שלזה פתרון – כפי שהיא אומרת, לפי הגיל הם יודעים – הם יודעים את הגיל.

עמיר פרץ: זה לא משנה.

עמיר פרץ: אם פעולה כזו נעשית פעם - - מה זה משנה?

עמיר פרץ: מי שמצלצל ויש לו עניין לראות מה היה היסטורית לפני שנתיים – זה קורה אחת להרבה פעמים.

עמיר פרץ: מה זה משנה מי זה, בכלל?

חמד עמאר: אני מבקש סליחה שהגעתי באיחור.

חמד עמאר: אני הגעתי באיחור כי קיימנו דיון על 443 ועל הכניסה - -נתקעתי שם יותר מ- 40 דקות.

אופיר אקוניס: אבל אני רוצה להגיד משהו לזכות גורמי הביטחון שהיו שם, אני חושב שזו פעם ראשונה מאז שהכביש הזה נפתח בסוף מאי, שהיום היתה הצטברות שם, צוואר בקבוק.

אופיר אקוניס: דווקא מאז שהוא נפתח הנסיעה שם חלקה.

קריאות: - - מנחם אליעזר מוזס: זה עלה 40 מיליון ₪.

חמד עמאר: צריכים להיות 6 מסלולים שם.

אופיר אקוניס: היום היו רק שניים פתוחים.

אופיר אקוניס: חמד עמאר: שלושה היו היום, בבוקר.

אופיר אקוניס: לנושא שלנו – המטרה של הרפורמות היא להגביר את התחרות ואנו רואים שיש פרסום.

אופיר אקוניס: רציתי לשאול האם המטרה הושגה ויש מעבר לכוחות בין בנק לבנק?

אופיר אקוניס: אתם מרגישים את המעבר?

אופיר אקוניס: כי אני, כלקוח, קשה לי לעבור.

אופיר אקוניס: אני לא יודע מה עם האזרחים, הלקוחות.

אופיר אקוניס: יש מגמה, ואתם רואים את זה, כי פעם שעברה כששאלתי את השאלה לא היו לכם נתונים מדויקים על המעבר בין בנקים לבנקים.

אופיר אקוניס: זו השאלה הראשונה.

אופיר אקוניס: אני רוצה להגיד לכם שאתמול במקרה פתחתי את הדואר, קיבלתי דואר מבנק אוצר החייל.

אופיר אקוניס: עמלה ישירה על שירות בנק היתה 3.20 או 4 שקל אני לא זוכר, ועמלות לא ישירות – עוד 55 שקל.

אופיר אקוניס: אתמול הסתכלתי על זה.

אופיר אקוניס: קרוב ל -60 שקל קיבלתי אז הממוצע שאנחנו מדברים עליו, ה- 15 שקל, הגעתי פעם אחת לפקיד - -

אתי בנדלר: 15 שקל זה חודשי.

סוניה בוגוסלבסקי: זה לחצי שנה.

חמד עמאר: לא, זה חודשי.

חמד עמאר: היה רק חודש אחד.

חמד עמאר: 60 שקל.

אופיר אקוניס: חבל שלא הבאת את זה לכאן.

חמד עמאר: חבל שלא הבאתי את זה כי זה היה חודשי.

מנחם אליעזר מוזס: היה לך בירור טלפוני, אולי?

חמד עמאר: לא יודע.

חמד עמאר: חבל שלא הבאתי את זה.

חמד עמאר: רק אתמול פתחתי את זה.

חמד עמאר: אני חושב שהממוצע כאן, כאשר אנחנו מדברים על ממוצע של 15 שקלים - -

אופיר אקוניס: הם מנסים להבין מה זה ה- 55 שקלם שחייבו אותך.

חמד עמאר: זו עמלה באופן שוטף על הפעולות החודשיות שעשיתי בחשבון.

חמד עמאר: אני לא יודע מה עשיתי.

רוני חזקיהו: השאלה אם זה חודשי או חצי שנתי.

חמד עמאר: לא, לא.

חמד עמאר: חודשי.

חמד עמאר: שמתי לב כי ידעתי שאני מגיע לכאן אז קראתי את זה.

חמד עמאר: אז זה היה 55 שקל חודשי ועוד 4 ומשהו – פעולה ישירה מול הבנק.

חמד עמאר: אנחנו רואים את הממוצע ומדברים על הממוצע כאן.

חמד עמאר: השאה – הלקוח הממוצע, בעל ההכנסה הממוצעת שעובד, הוא ואישתו- האם הממוצע הזה משקף אותם?

חמד עמאר: בעלי ההכנסה הממוצעת.

חמד עמאר: השאלה השניה – האם בדקתם מאז הרפורמה עד היום האם הבנקים הפסיקו להרוויח מהעמלות וכמה ירד מהרווח של הבנקים, העמלות?

חמד עמאר: אנחנו מדברים על ממוצע אבל שלא ייצא לי בסופו של דבר שבנק הפועלים היה מרוויח לפני הרפורמה 2 מיליון שקל ועכשיו מרוויח 2.5 מיליון שקל ואנחנו מדברים על רפורמה, על ממוצע, ואז – מגדילים ממקום אחר.

חמד עמאר: האם יש לכם נתון כמה היתה ההכנסה של הבנקים מהעמלות, של בנק הפועלים, וכמה ההכנסה של בנק הפועלים עכשיו, אחרי הרפורמה בעמלות.

חמד עמאר: יש לכם נתון כזה?

חמד עמאר: זה מאד יעזור לנו לראות אם הרפורמה באמת עוזרת או שזה רק משהו שאנחנו מקבלים נתונים ותוצאות.

רוני חזקיהו: רק כמה מילים לגבי ההתייחסות ששמענו עד עכשיו.

רוני חזקיהו: לגבי דבריו של חבר הכנסת מוזס- אנחנו מציעים שקודם כל נבדוק את הדברים שאתה אומר, כי ישנם פתרונות ולדעתנו לחלק מהדברים יש פתרון.

רוני חזקיהו: אם לא – נבדוק מה עוד אנחנו יכולים לעשות בנושא הזה, ברוח הדברים שנאמרו פה.

רוני חזקיהו: אבל חשוב מאד – אפשר ליצור קשר עם האנשים שלנו ונבדוק עם סוניה, נבדוק איך אנחנו יכולים לטפל בעניין הזה.

רוני חזקיהו: אנחנו, את החומר שלנו, מפיצים, חבר הכנסת פרץ, לכולם, כולל לתקשורת, והתקשורת נותנת לדברים חשיפה די יפה, כולל בטלוויזיה וברדיו.

רוני חזקיהו: מעבר לזה, אנחנו, במסגרת היעדים שלנו, מתכוונים להגביר את ההסברה הפיננסית שלנו ואת הדיווחים אז נראה איך נוכל לטפל במסגרת התקציבים, בעניין הזה.

רוני חזקיהו: לגבי הנושא של חישוב העמלות ומעבר לקוחות וסך הכל – פלוס הדוגמה האישית שנתת, אז ככה: קודם כל, הגעת באיחור, אבל אמרתי שמעבר הלקוחות גדל כמעט פי שניים ממה שהיה לפני הסיפור הזה.

רוני חזקיהו: זאת אומרת, אנחנו יודעים לומר שזה עלה מסדר גודל של 4 לסדר גודל של 8.

רוני חזקיהו: זה לא מדויק כי המדידה של זה היא לא פשוטה.

רוני חזקיהו: אדם פותח חשבון, אתה לא יודע אם זה בגלל שהוא עבר בנק, אם הוא סגר, אם זה עוד חשבון – יש הרבה מרכיבים בעניין הזה.

רוני חזקיהו: אבל בשיטת המדידה שאנחנו בודקים, זה הנתון שיש לנו.

חמד עמאר: זה באלפים?

אופיר אקוניס: לא, זה באחוזים.

אופיר אקוניס: המעבר עלה מ-4% בערך ל – 8%.

רוני חזקיהו: אחוז מהלקוחות שעובר.

אופיר אקוניס: אז הוא שואל מה המשמעות של זה במספרים.

סוניה בוגוסלבסקי: יש 6 מיליון לקוחות.

סוניה בוגוסלבסקי: תעשה חשבון.

רוני חזקיהו: אז בסך הכל – 60 אלף זה אחוז.

רוני חזקיהו: אז זה עלה בסדר גודל של 200 אלף לקוחות שעברו.

רוני חזקיהו: זה גס מאד, אבל מה שחשוב להבין שזה הכפיל את עצמו, בסדר הגודל.

אופיר אקוניס: אני מוכרח להגיד לך שאני לא מכיר אחד שעבר.

אופיר אקוניס: לכם יש נתונים אולי, אבל – אתה מדבר על מעבר?

אופיר אקוניס: על סגירת כל החשבונות בתוך בנק אחד ומעבר מושלם, מוחלט לבנק אחר?

סוניה בוגוסלבסקי: כמו שרוני חזקיהו אמר – אנחנו לא יכולים לדעת מי סגר את החשבון ופתח חדש.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על פתיחת חשבונות.

אופיר אקוניס: פתיחת עוד חשבון זה לא מעבר מבנק לבנק.

חמד עמאר: אתם יכולים לעשות בדיקה באמת – של אנשים שעברו מבנק לבנק?

רוני חזקיהו: לא, אין לנו אפשרות.

רוני חזקיהו: איך אתה יכול?

קריאות: - -

סוניה בוגוסלבסקי: יש 3 מיליון לקוחות ו – 6 מיליון אזרחי מדינת ישראל.

רוני חזקיהו: אנחנו בודקים את החשבונות החדשים שנפתחו, אנחנו מנטרלים את אלה שפתחו כי הם הגיעו לגיל פתיחת חשבון, עושים כל מיני חשבונות מהסוג הזה, ובודקים.

רוני חזקיהו: אין לנו דיווח, ולא קיים דיווח כזה, ואי אפשר לקבל דיווח כזה שלקוח מכריז ומדווח שהוא עבר בנק.

רוני חזקיהו: להזכיר לכם – את הקמפייניים שהיו ואת הדיווחים של הבנקים על המעבר וההצלחה של הקמפיינים.

רוני חזקיהו: למשל – הסיפור של בנק מזרחי, לא שאני עושה פרסומת פה – "להעביר את דביר", הביא לטענתם למעבר של עשרות אלפי לקוחות אליהם.

רוני חזקיהו: בנק איגוד שיצא עם הפרסום שלו – מודיע.

רוני חזקיהו: אז כן עברו לקוחות.

רוני חזקיהו: כמה?

רוני חזקיהו: אנחנו רואים יותר, אבל אי אפשר למדוד את זה במדויק.

רוני חזקיהו: אני רוצה לומר עוד משפט אחד בקשר לזה: מטרת החוק הזה היה לעודד את הצרכנות הנבונה, בעצם, ולא את מעבר הלקוחות, כי בסופו של דבר, הרבה מהאנשים, גם אם הם יודעים שהם ישלמו פחות 5 שקלים בחודש או 10 שקלים בחודש, הם לא עוברים בשביל זה בנק.

רוני חזקיהו: אז זו לא היתה המטרה המרכזית.

רוני חזקיהו: אני אמרתי- כתוצאה, אנחנו בודקים גם את העניין הזה, אבל זו לא המטרה.

רוני חזקיהו: המטרה המרכזית היא להראות את הירידה בעלות של החשבון.

רוני חזקיהו: אנחנו נשמח לראות את החיוב של ה – 55 שקלים, לראות ולטפל בזה, אבל באופן כללי אנחנו מעריכים שלקוח ממוצע עושה סדר גודל של 11 פעולות בחשבון שלו.

רוני חזקיהו: הוא עושה, בדרך כלל, פעולה עד שתיים – פעולה מול פקיד, ואת שאר הפעולות הוא עושה בפעולה ישירה.

רוני חזקיהו: זה הלקוח הממוצע, את זה המחקרים מראים.

רוני חזקיהו: עכשיו, לגבי החיסכון, ששאלת – לגבי החיסכון, יש בתוצאות ירידה של בין 300 ל – 400 מיליון שקלים, ותקנו אותי אם אני טועה, של ההכנסות של הבנקים מעמלות במגזר הזה של משקי הבית שבו אנחנו מטפלים.

רוני חזקיהו: בדקנו כמה הם גבו לפני וכמה הם גובים היום, וזה המחיר.

רוני חזקיהו: המחיר הזה הלך לצרכן, ועוד לא נאמרה המילה האחרונה.

רוני חזקיהו: היו"ר אופיר אקוניס: אני מודה לך, אני מודה לסוניה ולחברי המחלקה לפיקוח על הבנקים וכמובן למפקח על הבנקים על הסקירה החצי שנתית.

רוני חזקיהו: אני מבין שזו כבר סקירה שלישית שאני מנהל אתו, ואני מבין שיש מגמה מתמשכת של ירידה בתשלומים של העמלות שמשלם הציבור על העמלות בחשבון העו"ש.

רוני חזקיהו: אני חושב שזה טוב,

רוני חזקיהו: אבל אני עדיין אל מסופק.

רוני חזקיהו: אני חושב שזה עדיין לא מספיק, צריך להגביר את התחרות בשוק הבנקאי.

רוני חזקיהו: אני חושב שאחד הדברים שדיברנו עליהם כאן, בתחילת הישיבה, זה באמת אותה הצעה של קיזוזי ריבית וקיזוזי זכות.

רוני חזקיהו: זו הגברת התחרות.

רוני חזקיהו: אני חושב שכדאי, אדוני, להכניס לישיבה הבאה, לסקירה הבאה, גם – המפקח על הבנקים, בנקים נוספים, הייתי אומר – בינוניים, כדי להרחיב את הראיה שלנו, ואני חושב שככל שהראיה שלנו תהיה יותר רחבה בתחום של מה נותנים הבנקים הגדולים בתוך התחרות הזו, אלא גם מה נותנים הבינוניים, זה בעצם בבירור – אני לא יודע מה תהיינה התוצאות, כמובן, אני מקווה שהן תהיינה חיוביות מבחינת הלקוח, אבל בוודאי יהיה עוד תנאי להגברת התחרות.

רוני חזקיהו: אני חושב גם, אדוני, שכדאי לבחון, ויכול להיות שזה יבוא לידי ביטוי רק בדוח החצי שנתי הבא הבא, כלומר- בעוד שנה – את החזרת הסלים, הסלים שניתנו, ובעצם בוטלו ברפורמה הזו.

רוני חזקיהו: אני אינני יודע למה.

רוני חזקיהו: אני חושב שאפשר לתת אפשרות ללקוחות שמרבים בפעולות בנקאיות, שבעצם תינתן להם האפשרות, כי בעצם היא נלקחה מהם, אני לא מבין למה.

רוני חזקיהו: יכול להיות שחלק יעדיפו את המסלול של פר פעולה, ובסופו של דבר יגיעו לסכומים נמוכים כמו הממוצע של 15 שקלים, הממוצע שהיה הכי נמוך, אם אינני טועה, לבין אנשים שיעדיפו לקחת סל ולעשות בסל הזה את מה שהם רוצים, כי ראיתי שהסל מיועד רק לקבוצות מאד ספציפיות.

רוני חזקיהו: אולי פשוט להרחיב את הדבר הזה.

רוני חזקיהו: אני מקווה שגם בדיווח החצי שנתי הבא נמשיך לראות שני דברים:

רוני חזקיהו: קודם כל את הירידה בעמלות שמשלמים וגם עליה מאותם 8% של מעבר בין בנקים כי המעבר, בעצם, הוא אחת ההוכחות החזקות ביותר לתחרות במשק הבנקאי בישראל.

רוני חזקיהו: אני רוצה להודות לכם, תודה רבה.

רוני חזקיהו: ישיבה זו נעולה.