ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 224, 2010-06-02 08:30

זבולון אורלב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

זבולון אורלב: היום הכנסת מציינת את יום הסביבה בכנסת, ואנחנו נענינו ברצון לקיים דיון על חינוך סביבתי, על השתלבותה, תרומתה של מערכת החינוך לסוגיית הסביבה במדינת ישראל.

זבולון אורלב: כמו בנושאים אחרים, אני אומר גם פה: אני לא מהאו"ם.

זבולון אורלב: אני תמיד קורא לעצמי: ראש הכיפות הירוקות, אם אפשר לקרוא לזה כך.

זבולון אורלב: יש פה תלמידים מבתי ספר ממלכתיים דתיים, מדרור בירושלים, אז אני גם פעיל בשדולה הסביבתית בכנסת, ולכן גם נעניתי ברצון.

זבולון אורלב: אין ספק שלמשרד החינוך, למערכת החינוך יש תפקיד מרכזי בהנחלת הערכים הסביבתיים בחברה.

זבולון אורלב: תמיד יש ויכוח, מה משפיע על מה – האם החברה על מערכת החינוך או מערכת החינוך על החברה.

זבולון אורלב: אני מאלה שסבורים, ששני הדברים נכונים, כלומר יש דברים שהחברה משפיעה על מערכת החינוך, ויש דברים שמערכת החינוך משפיעה על החברה.

זבולון אורלב: בסוגייה הסביבתית אין ספק שיש מאבק בין הציבור לבין מערכת החינוך, כי לצערנו, הכוחות שפועלים בחברה, שהם כוחות על-פי אידיאולוגיה ליברלית, נותנים השפעה גדולה מאוד לפיתוח מואץ על חשבון החברה, מקנים מעמד והשפעה לבעלי הון, שהערך החשוב להם זה השורה האחרונה במאזן הכספי, כלומר הרווח הכספי, גם אם הרווח הכספי הוא על חשבון הסביבה, על חשבון העתיד, על חשבון שטחים פתוחים ועל חשבון עוד ערכים סביבתיים אחרים.

זבולון אורלב: לכן המאבק אינו פשוט, כלומר לא פועלים פה בוואקום, בשטח שאין בו כלום, ואם מערכת החינוך תצמיח משהו, יצמח; יש כאן מאבק מתמיד, שלדעתי, רק ילך ויחריף, מה עוד שמדינת ישראל נחשבת לאחת המדינות הצפופות בעולם המערבי, כך שיש באמת דילמות, מאבקים ועימותים חריפים מאוד על ערכי הסביבה.

זבולון אורלב: אחד הנושאים שבהם יש פער גדול מאוד בין מה שהממשלה החליטה לבין המציאות בשטח, בהיותי בקדנציה הקודמת יושב-ראש הוועדה לביקורת המדינה, קיימתי כמה וכמה דיונים על החלטת הממשלה ממאי 2003 בדבר התוכית האסטרטגית לפיתוח בר קיימא בישראל, שהטילה משימות מאוד קונקרטיות על כל משרד ומשרד, ולצערנו, מהבדיקות שנערכו מתברר שיש פער גדול מאוד בין ההחלטות לבין הביצוע, אבל אני מאמין שלפחות מערכת החינוך מבינה את חשיבות הנושא, ועושה כמיטב יכולתה.

זבולון אורלב: מי ממונה במשרד החינוך על סוגיית החינוך הסביבתי?

יורם הורביץ: ד"ר עופר רימון הוא מנהל המינהל למדע וטכנולוגיה.

זבולון אורלב: החינוך הסביבתי הוא לא במזכירות הפדגוגית?

יורם הורביץ: לא, במינהל, אבל זה לא מתוקף תפקידו כמינהל; זה תפקיד נוסף שהוטל עליו, לטפל בכל נושא הקיימות במערכת החינוך, ואני נציג המשרד להגנת הסביבה, ואנחנו עושים את זה במשותף.

זבולון אורלב: אנחנו נתחיל בסקירות של שני המשרדים.

זבולון אורלב: הואיל ויש לנו עכשיו שעה לדיון, אני מבקש לעשות הכול בתמציתיות, אגב – השעה לדיון, מפני שקיבלנו את ההודעה יחסית מאוד מאוחר, לכן קיצרנו נושאים אחרים, כדי שנוכל לדון.

זבולון אורלב: משרד החינוך פותח, בבקשה.

אירית שדה: הוועדה היא בראשותו של ד"ר עופר רימון, שקיבלה את המנדט להטמיע את התוכנית של פיתוח בר קיימא במערכת החינוך יחד ובשיתוף המשרד להגנת הסביבה.

אירית שדה: בישיבות גיבשו תוכנית לגבי הכשרת המורים, ואיך ייכנסו למערכת.

אירית שדה: בשנה הבאה אנחנו אמורים להגיע ל-200 בתי ספר יסודיים.

זבולון אורלב: רק?

זבולון אורלב: כמה בתי ספר יסודיים יש?

אירית שדה: יש יותר.

אירית שדה: תוך חמש שנים המטרה להגיע לכל בתי הספר היסודיים, פשוט המערכת מבחינת הכשרת צוותי בתי הספר, גם יש קושי להכשיר את כולם בבת אחת, וגם צריך ללמוד מהניסיון כדי לשפר- -

זבולון אורלב: אני לא יודע אם את ותיקה, אבל אני ותיק בוועדה הזאת, ואני זוכר מדיונים קודמים שכל פעם מדברים אתנו על 200 בתי ספר, וכל הזמן 200 נשאר 200 בתי ספר?

אירית שדה: קודם כל, נכון, אני חדשה בתפקיד, מ-1 בספטמבר השנה.

זבולון אורלב: מי היה המפמ"ר הקודם?

אירית שדה: ישראל ויסנשטרן, שהיה מפמ"ר מדעי הסביבה והחקלאות.

אירית שדה: הוא ישב במינהל לחינוך התיישבותי, והוא יצא לגמלאות.

זבולון אורלב: את חדשה, אבל אני ותיק.

זבולון אורלב: כשאני שומע שהתוכנית היא 200 בתי ספר, זה מאוד מאכזב.

זבולון אורלב: נכנס עכשיו יובל וורגן, שהוא עוזר המחקר של הוועדה.

זבולון אורלב: לפי עבודה שלו, כרגע התוכנית קיימת ב-250 בתי ספר.

אירית שדה: זה בתי ספר ירוקים, אז בואו נעשה הבחנה בין שני הדברים.

אירית שדה: יש הסמכה לבית ספר ירוק, שזו תוכנית שהתחילה לפני כמה שנים בשיתוף של המשרד להגנת הסביבה ומשרד החינוך, וזה הסמכה של בתי ספר, עוד לפני שהחליטו על תוכנית לימודים שתהיה מחייבת במסגרת בית הספר, לנהל אורח חיים מקיים.

אירית שדה: בתי ספר שהם בגוון ירוק ומנהלים פעולות ירוקות מקבלים הסמכה.

אירית שדה: זה 250, ומספרם הולך ועולה.

זבולון אורלב: עד עכשיו לא היתה תוכנית לפיתוח בר קיימא- -

אירית שדה: לפני כשנתיים התחילו למפות את תוכנית הלימודים בשכבות השונות, לראות היכן אפשר להכניס את הנושא של החינוך הסביבתי באופן הכי נכון ומתאים.

אירית שדה: את המיפוי עשו בשנתיים האחרונות, מכיתה א' ועד חטיבת הביניים, ולפני שנה התחילו עם התוכנית של שני השרים להטמיע את תוכנית הלימודים, להוסיף גם ידע, שבוגר כיתה ו', ובהמשך בוגר כיתה ט' – בסיום כל חטיבת גיל – יהיה לו ידע מסוים מעבר להתנהגות המקיימת.

זבולון אורלב: תאמרי כמה משפטים על התוכנית.

אירית שדה: התוכנית מתמקדת גם בנושא של ידע, גם בנושא של עמדות וגם בנושא של התנהגות, כאשר הרעיון הוא שבאמצעות הידע בשינוי עמדות נגיע להתנהגות מקיימת יותר, אם זה צמצום צריכת משאבים, אם זה שמירה על הסביבה ועלינו עצמנו.

זבולון אורלב: למה 200 בתי ספר?

זבולון אורלב: בגלל מחסור במשאבים, מחסור במורים?

זבולון אורלב: למה צריכים תוכנית חמש שנתית בדבר שאם אנחנו מאבדים אותו, אי אפשר להחזיר אותו?

זבולון אורלב: בעברית התלמודית – דבר האבד?

זבולון אורלב: למה 200 בתי ספר?

זבולון אורלב: זה החלטת מנכ"ל?

זבולון אורלב: החלטת הוועדה?

אירית שדה: בוועדה, כשבדקו את התקציבים שעומדים לפנינו, את בתי הספר שניתן לפנות אליהם, יחד עם אילוצים כמו הנושא של אופק חדש, עם ההגבלה של כמה בית ספר יכול בשנה אחת להשתלם בתוכניות שונות, כשאתה עושה את החיתוך של הכשרת צוות מורים, תקציבים והאילוצים של אופק חדש, תוך הרעיון שיהיה בכל זאת איזשהו פילוט, כי אנחנו לא רוצים לצאת לכל המערכת עם תוכנית שאנחנו עוד רוצים- -

זבולון אורלב: זה בתי ספר יסודיים?

אירית שדה: אנחנו מתחילים מהגנים – 100 גנים ו-200 בתי ספר.

זבולון אורלב: בישראל יש בין 8,000 ל-10,000 גנים.

זבולון אורלב: אז אם מתחילים מ-100, תעשי חשבון, מתי נגיע אליהם.

אירית שדה: הרעיון הוא שתוך חמש שנים נגיע לכולם.

זבולון אורלב: מי שמתחיל ב-100 לא גומר עוד חמש שנים.

זבולון אורלב: כמה בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים ועל יסודיים יש, את יודעת?

אירית שדה: כ-5,000.

זבולון אורלב: מתחילים ב-200, אז את מבינה לבד שלא גומרים בחמש שנים.

אירית שדה: תוסיף את ה-250 בתי ספר הירוקים כבר.

זבולון אורלב: הירוקים עובדים כבר לפי התוכנית הזאת?

אירית שדה: לא.

אירית שדה: הירוקים הם ירוקים- -

זבולון אורלב: הבנתי את ההבחנה.

זבולון אורלב: יש בתי ספר ירוקים, שמתנהגים כבתי ספר ירוקים – השימוש במים, הבנייה וכו', ויש תוכנית חינוכית, שקוראים לה תוכנית בר קיימא.

זבולון אורלב: אלה שני דברם שונים.

זבולון אורלב: צריכים את שניהם.

שושנה כהן: אני רוצה לציין שנכנסתי לתפקידי ב-1 בפברואר כמפמ"רית; אני באה מהמשרד, הייתי מדריכה מחוזית, ארצית.

שושנה כהן: באתי ממחזו ירושלים, עבדתי גם בפיקוח וגם בהדרכה.

שושנה כהן: לנושא של חינוך לקיימות ופיתוח בר קיימא מטעם המינהל ולאחריות על ריכוז הנושא, אני קיבלתי את המינוי מעופר רק לפני כשבוע.

שושנה כהן: הנושא קרוב ללבי, עסקתי בו שנים רבות בהדרכה של מורים, עוד לפני תוכניות, אנחנו שנתיים-שלוש עוסקים בנושאים האלה עם מורים של יסודיים וחטיבות הביניים.

שושנה כהן: אני רוצה לציין שני דברים בנוסף למה שאמרה אירית: קודם כל, מעבר לתוכניות, ושעשינו מיפוי במדעים, באופן טבעי הנושא הזה נכנס, השפעת האדם על הסביבה, נושא של סביבה בתוכניות הלימודים ביסודיים ובחטיבות הביניים, אבל כרגע מפותחת תוכנית שהיא רב תחומית.

שושנה כהן: אנחנו רוצים שכלל המורים ועובדי ההוראה יעסקו בזה כחלק מחינוך ערכי, ולכן מפותחת תוכנית לבית הספר – לגנים ולבית הספר – על ידי האגף לתוכניות לימודים יחד עם אוניברסיטת תל-אביב ויחד עם בר-אילן, שזה מתווה בנושא של פיתוח בר קיימא לגנים ולבתי הספר היסודיים.

שושנה כהן: היא אמורה להיות מוטמעת ב-100 גנים וב-200 בתי ספר.

זבולון אורלב: המינהל מדע וטכנולוגיה עוסק בבתי ספר יסודיים?

אירית שדה: גני ילדים, יסודיים וחטיבות ביניים.

שושנה כהן: כרגע יש גם עניין של תקציב, כי פה מדובר גם על הכשרה של הצוות החינוכי וגם נושאים נוספים שמטופלים בבתי הספר- -

זבולון אורלב: על איזה תקציב שנתי מדובר?

אירית שדה: סך הכול מעל 5 מיליון שקל, שזה כולל גם השתלמויות של מטמיעים וגם ההשתלמויות של הצוותים בבתי הספר.

אירית שדה: זה יהיה צוותים מלאים של בתי ספר – לא רק המורים למדעים; גם גיאוגרפיה, תנ"ך.

זבולון אורלב: זה תוספת שעות במערכת?

זבולון אורלב: זה שימוש בשעות קיימות?

זבולון אורלב: תסבירי לי את זה.

אירית שדה: זה שילוב במקצועות הקיימים.

זבולון אורלב: מה יהיה השינוי?

זבולון אורלב: למשל, בשיעורי תנ"ך זה משתלב?

זבולון אורלב: בשיעורי מתמטיקה?

זבולון אורלב: תסבירי לי את זה.

אירית שדה: גם בתנ"ך אפשר לעסוק במגוון הביולוגי ובחשיבות בעלי החיים - המדרש שהשר להגנת הסביבה נתן- -

זבולון אורלב: הוא בוגר ישיבה תיכונית, זה לא חכמה.

זבולון אורלב: ..

אירית שדה: אבל הנושא שדוד ראה את העכביש ואת הצרעה, ושאל: מה תפקידם ולמה הם חשובים?

אירית שדה: ולאחר מכן כשהעכביש יצר את הרשת שלו – הרעיון היה שמינים שקיימים היום, ואנחנו לא יודעים מה השימוש וכו', אולי באמת יש להם תפקיד חשוב במערכת, ואנחנו צריכים לשמור על כל אחד מהדברים.

אירית שדה: את זה אפשר גם דרך שיעורי תנ"ך, להעביר את המסר של לשמור על הסביבה, לשמור על האורגניזמים.

זבולון אורלב: עד שמורה לתנ"ך אחד, שלמד כל כך הרבה שנים, ורכש לעצמו שיטות, ובחר בדידקטיקה מסוימת וכו', את תשני אותו כדי שהוא ילמד על העכביש והצרעה- -

אירית שדה: אנחנו באים עם הרבה אופטימיות.

זבולון אורלב: אני חייב להעמיד אתכם קצת מול קרקע המציאות, זה חלק מהתפקיד שלי... יש נטייה במערכת, שחושבים שאפשר לשנות הרגלים של מורים, ולשנות את החינוך שהם קיבלו יחסית בקלות.

זבולון אורלב: אולי אפשר לעשות את זה לגבי פרחי הוראה.

זבולון אורלב: גם כן, כלומר בתוך הדיסציפלינות שלומדים את המקצועות השונים, אם לא תשלבי את זה שם- -

אירית שדה: זה אחד הדברים שביקשנו.

זבולון אורלב: הרי מספר מורים לתנ"ך לומדים באוניברסיטאות, מספר מורים לתנ"ך לומדים במכללות האקדמיות להכשרת מורים.

זבולון אורלב: אם שם לא משתנות התוכנית, את תשקיעי כמה שתשקיעי, זה לא יעזור, כי הם למדו משהו אחר לגמרי.

זבולון אורלב: העכביש והצרעה לא נולדו גדולים; הם צמחו ברחם האם, וכפי שהניקו אותם, כך הם גדלו.

זבולון אורלב: זה בדיוק העניין – זה חלק מהקיימות, כיצד בדרך שבה את מגדלת ומשקיעה, אז תקבלי את התוצאה.

זבולון אורלב: את לא תחנכי את הצרעה לא לעקוץ, כי היא התחנכה לעקוץ.

זבולון אורלב: את עכשיו רוצה לומר למורה לתנ"ך, שיש לו תוכנית לימודים, והוא צריך להגיש לבגרות, ויש לו מבחני פיזה- -

אירית שדה: אנחנו מתחילים מהגן והיסודי כדי לצמוח עם התוכנית מהטעמים שאתה מעלה פה ואנחנו גם פועלים לכיוון הכשרות המורים.

זבולון אורלב: בתוך התוכנית שלכם יש גם הערכה, שתהיה צמודה?

זבולון אורלב: מישהו צריך להעריך את זה.

זבולון אורלב: אולי אתם הולכים בדרך לא נכונה?

אירית שדה: ראמ"ה מעורבים בעניין.

יורם הורביץ: אנחנו הקצינו כסף תחת התקציב של התוכנית למחקר של ראמ"ה, שילווה את כל התהליך.

זבולון אורלב: אז רק תעקבו אחרי זה.

זבולון אורלב: אני מאוד מוטרד; אני בטוח שהכוונות טובות, אבל אני מאוד מוטרד, כי אני חושב שאני מכיר את פני המציאות, ולשנות הרגלים מתודיים ותוכניות לימודים ושיטות הוראה – אני יודע שזו הדרך הקלה, כי חוסכים שעות הוראה, אבל אני לא יכול לומר שאני לגמרי אופטימי.

זבולון אורלב: אגב, 105 מיליון שקל על 200 בתי ספר זה המון כסף.

אירית שדה: לא.

אירית שדה: 5 מיליון.

זבולון אורלב: זה כל המאמץ?

זבולון אורלב: על זה אני מקבל לדיון?

יורם הורביץ: אדוני, אני רוצה לתת תמונה רחבה יותר.

יורם הורביץ: אירית דיברה על גזרה צרה של התוכנית המשותפת שלנו בתחום השתלמויות המורים, בתוכניות לפיתוח בר קיימא.

יורם הורביץ: זה מאוד חשוב, ואני כבר אתייחס לזה, אבל אני רוצה לציין כבר עכשיו שיש פעילות ענפה בגזרות רחבות ושונות, החל מהמטות של שני המשרדים, שמטמיעים את התוכנית המשותפת, שכוללת השתלמויות מורים, הכשרות מורים בסיסיות- -

זבולון אורלב: אני רוצה לעזור לך.

זבולון אורלב: אנחנו מאוד לא מתרשמים מהפתיחה שלך.

זבולון אורלב: אנחנו אוהבים עובדות ונתונים, אז אני אדע אם מה שאתה אומר, יש לו כיסוי.

זבולון אורלב: הטענה שלי, שלא נעשה כלום.

יורם הורביץ: המשרד להגנת הסביבה בשנה שעברה הקצה לנושא של חינוך סביבתי 5 מיליון שקל, והשנה הגדיל בלמעלה מפי ששה ל-32 מיליון שקל.

יורם הורביץ: מתקיימות פעילויות במשרד החינוך בשורה שלמה של נושאים.

יורם הורביץ: אחת מהן, שנציגות משרד החינוך ציינו, זה התוכנית להשתלמויות מורים, כאשר הייחוד שלה, שהיא מדברת על השתלמות של כלל מורי בית הספר; לפחות 80 אחוז ממורי בית הספר באותם מקומות שבהם נבחרו לקיים את ההשתלמות השתתפו באותה בהשתלמות, כך שבכל בית ספר יהיו 30 עד 40 מורים בהשתלמות, כפול 200 בתי ספר - אנחנו מדברים על מעל 5,000 מורים, שהחל מספטמבר יקבלו את ההשתלמויות האלה.

זבולון אורלב: מה משך השתלמות כזו?

יורם הורביץ: כ-40 שעות.

יורם הורביץ: לגבי נושאים נוספים במשרד החינוך, אנחנו עובדים מול מינהל חברה ונוער כדי לקדם את הפעילות בתחומים שלהם.

יורם הורביץ: למשל, 25 אלף מדריכי תנועות הנוער יקבלו במהלך הקיץ השתלמות בנושא קיימות כדי שיטמיעו את הנושא הזה בתוך תוכניות העבודה של כל תנועות הנוער – אנחנו מדברים על מעל 15 תנועות נוער שמשתתפות בתוכנית.

יורם הורביץ: בנוסף, אנחנו הולכים להכשרה הבסיסית, ואנחנו כרגע מגבשים יחד עם משרד החינוך פנייה למכללות להכשרת מורים וגננות, כדי שיהיה קורס חובה, שהמשרד להגנת הסביבה מתכוון לממן, לממן קורס חובה לכל סטודנט במכללות להכשרת- -

זבולון אורלב: כל מה שאתה אומר לי זה בעתיד.

יורם הורביץ: לא.

יורם הורביץ: הדבר היחיד שהוא עתידי ועוד לא סגור סופית זה אותה פנייה למכללות להכשרת מורים.

זבולון אורלב: גם מדריכי תנועות הנוער עוד לא הוכשרו.

יורם הורביץ: נכון.

יורם הורביץ: יש כבר העברה תקציבית שלנו למשרד- -

זבולון אורלב: הכול נרשם.

זבולון אורלב: אתה צריך לבוא לפה עוד כמה חודשים, ואני אשאל אותך.

יורם הורביץ: אשתדל כמיטב יכולתי.

יורם הורביץ: אני שמח על זה, ואני שמח שגם יש לנו תשובות.

יורם הורביץ: אז במשרד החינוך דיברנו על המכללות להכשרת מורים, על ההכשרה הבסיסית, שם חייבים לעשות את השינוי, על תנועות הנוער, על מינהל חברה ונוער והפעילויות השונות של המינהל הזה.

יורם הורביץ: בנוסף, חייבים להבין שהשטח רוחש בפעילות רבה מאוד שבעזרתם הטובה של הארגונים הירוקים – החברה להגנת הטבע וגופים נוספים- -

זבולון אורלב: דבר על הממשלה.

יורם הורביץ: אני מציין את זה, כי המשרד להגנת הסביבה הקצה 3 מיליון שקל לתמיכה בעמותות האלה באופן ישיר ועוד תמיכות נוספות באמצעות מכרזים שבהם אנחנו קונים את השירותים האלה, שיינתנו על ידי התנועות, כך שפה אני מתקשה לתת לך את המספר.

יורם הורביץ: אבל מאות תוכניות רצות בבתי הספר בשטח.

יורם הורביץ: יהיה מי שיתווכח על זה, ויגיד: לא נכון שיהיה גם פעילות מלמעלה וגם איזה סופרמרקט של תוכניות מלמטה.

יורם הורביץ: אני אישית חושב שאין בזה פגם, ואני חושב שטוב מאוד שהחברה להגנת הטבע, למשל, עשתה פרויקט יפה במימון שלנו, והכשירה 200 כיתות באזור הרגיש שמסביב לכנרת.

יורם הורביץ: מימנו תוכנית ב-5 מיליון שקל באזור המשולש הדרומי, קלנסוואה, טייבה וטירה – זה התמקד בפסולת בניין, אבל כמובן שהתוכנית החינוכית היתה רחבה יותר.

יורם הורביץ: עסקנו בפסולת בניין פיזית, אבל ליווינו את זה בתוכנית חינוכית שעסקה בכל היבטי הקיימות.

זבולון אורלב: אני לא מהאו"ם, אני ראש הכיפות הירוקות.

זבולון אורלב: תקבלו את הדברים שלי בתור אחד מהחבורה.

זבולון אורלב: זה טיפה בים.

זבולון אורלב: מערכת החינוך מוציאה כ-28 מיליארד שקלים.

זבולון אורלב: אז פה מדברים אתי על 3 מיליון ועל 5 מיליון – זה אחד.

זבולון אורלב: שתיים, יש מיליון ו-800 אלף תלמידים.

זבולון אורלב: יש 10,000 גני ילדים וכ-5,000 כיתות, 5,000 בתי ספר, ומדברים אתי על מה יהיה.

זבולון אורלב: הכשרת מורים – כאילו עד היום כאלו לא נעשה דבר, מעכשיו גילינו את אמריקה – זה מה שמשתמע מדבריך.

שושנה כהן: לא.

שושנה כהן: אני רוצה להוסיף.

שושנה כהן: קודם כל, קודמתי בתפקיד, ד"ר חנה ויניק, התחילה להוביל מהלך בתחום מדעים בוודאי.

שושנה כהן: אני רוצה להוסיף נתונים.

שושנה כהן: היתה הכשרה במשך שנתיים במרכזים הארציים של מנהיגות מובילה.

שושנה כהן: את הנתונים העברנו מראש ליובל, שהוא מרכז, ודיברנו על תוכניות נוספות עתידות, אבל כבר תוכניות נמצאות בתוך המערכת.

שושנה כהן: אנחנו עובדים בכמה מישורים; יש לנו הכשרה של מורים ומדריכים מובילים, שבצורה של מניפה עובדים עם מורים בבתי הספר, ויש לנו השתלמויות במרכזי הפסגה, באזורים השונים, שעוסקים בהכשרת מורים לנושא של חינוך לקיימות ופיתוח בר קיימא.

שושנה כהן: בבית הספר היסודי הוכשרו – במחזור א' בתשס"ח בהיקף של 180 שעות – 30 מורים מובילים בבית הספר היסודי בהכשרה של מניפה כדי להכשיר מורים בבתי ספר ובמרכזי הפסגה.

שושנה כהן: מחזור ב' בתשס"ט בהיקף של 180 שעות - עוד 25 מורים שעוסקים במרכזי הפסגה בהכשרת מורים.

שושנה כהן: בנוסף, בחטיבות הביניים דרך המרכז הארצי במכון ויצמן הוכשרו מורים – בתשס"ח ובתשס"ט התקיים קורס למורים מובילים.

שושנה כהן: במהלך השנתיים האלה התקיימו גם קורסים למורים, ותוכניות נכנסו, כלומר לא מחכים רק ל-200 בתי ספר.

שושנה כהן: אנחנו מדברים כרגע, 200 בתי ספר ו-100 גנים בהיבטים רב תחומיים, שכל הצוות החינוכי, אבל מורים והגופים הירוקים יודעים, כי הם עובדים גם עם בתי הספר – התוכניות, לפחות בתחום המדעים, פועלות בשנתיים והשלוש, ומורים הכניסו את זה לתוך תוכניות ההוראה, וזה נעשה.

שושנה כהן: אנחנו מדברים כרגע על תוכנית בהיבט רב תחומי, שכל הצוות החינוכי בבית הספר עוסק בנושא הזה של פיתוח בר קיימא.

יורם הורביץ: אני רוצה להשלים בבקשה.

יורם הורביץ: קודם כל, יש עכשיו העברה של 20 מיליון שקל מהמשרד להגנת הסביבה לרשויות המקומיות לקידום תוכניות, שאמנם מקור הכספים זה היטל ההטמנה במסגרת חוק הניקיון – ההיטל שאנחנו גובים מהרשויות על נושא של הטמנת פסולת – אבל התוכנית החינוכית, שהרשויות נדרשות להכין, היא תוכנית בכלל הנושאים, כך שתיארתי לך גם את המסלול דרך המטות של המשרדים שמבצעות את השתלמויות המורים, אבל גם את הפעילות הרחבה מאוד של העמותות והפעילות העוד יותר רחבה של הרשויות המקומיות, כך שהדברים האלה קורים בשטח.

יורם הורביץ: מילה על הדילמה שאתה מעלה – האם באמת יכול להתרחש שינוי מבלי שיש שעה ייעודית, או שהנושא הזה מוגדר באופן בולט, וזו היתה דילמה שהתלבטנו בה כבר מספר שנים- -

זבולון אורלב: או, לדוגמה, עוד דבר, שאולי אתה לא מתמצא בו, כי אתה לא בא ממערכת החינוך, שיהיה איש מקצוע עם גמול או עם שעות, שזה תפקידו.

יורם הורביץ: היה דיון גדול במערכת החינוך, היה לו היבט תקציבי, האם המערכת יכולה להקצות עוד שעות, והתשובה היתה שלילית, אבל היה גם שיקול אידיאולוגי; באו אנשי המקצוע, אנשים בקיאים, כולל הארגונים הירוקים, ואמרו שלא בטוח שנכון לצמצם את העיסוק בנושא לשעה בשבוע, שעתיים בשבוע, משום שצריך להכניס אותו כנושא רוחבי, בכל התחומים.

זבולון אורלב: אין סתירה בין הדברים.

יורם הורביץ: אפשר גם וגם, אבל השיטה שנבחרה, שנובעת, אני מניח, גם משיקולים תקציביים במשרד החינוך, אבל גם משיקולים אידיאולוגיים, להטמיע את זה במסגרת מכלול של מקצועות.

יורם הורביץ: לגבי מורה מוביל או מורה מרכז, שיקבל תגמול על כך, אנחנו בהחלט רצינו; משרד החינוך מתקשה לעשות את זה, ונשמח לכל עזרה בנושא הזה.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: נמצאים אתנו שני תלמידים, איתן ברנשטיין ואבינועם חדמי.

זבולון אורלב: אתם לומדים בבית ספר ממלכתי דתי דרור בבית הכרם.

זבולון אורלב: מה אתם רוצים לספר לנו על החינוך הסביבתי בבית הספר?

אבינועם חדמי: חברי ועדת החינוך של הכנסת, יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת זבולון אורלב, אורחים נכבדים, שלום רב, שמי אבינועם חדמי, ולצדי חברי איתן ברנשיין, תלמידי כיתה ו' בבית הספר הממלכתי דתי דרור בשכונת בית הכרם בירושלים.

אבינועם חדמי: במהלך השנה למדנו ופעלנו רבות בתחום איכות הסביבה בבית הספר.

אבינועם חדמי: לאורך השנה למדנו שעה שבועית על מושג הקיימות, שתלנו גינה אקולוגית בחצר בית הספר, והקמנו פינת מחזור של ניירות, בקבוקים וסוללות.

אבינועם חדמי: אנו מבינים טוב יותר שאנו, בני האדם, מחויבים למצוא את האיזון הנכון בין החיים המודרניים לבין האחריות שלנו לשמור על כדור הארץ.

אבינועם חדמי: אנו חייבים להשאיר לדורות הבאים עולם לא פחות טוב ממה שיש לנו עכשיו.

איתן ברנשטיין: בעוד חודש אנחנו מסיימים את לימודינו בבית הספר היסודי.

איתן ברנשטיין: חבל לנו שלא בכל בתי הספר בארץ מתאפשרת לתלמידים שעה שבועית סדירה בתחום איכות הסביבה, כזו הרשומה במערכת השעות.

איתן ברנשטיין: אנו מקווים שמשרד החינוך, המשרד להגנת הסביבה, חברי הכנסת יכירו בחשיבות התחום לכלל תלמידי ישראל, ויאפשרו לכולם ללמוד באופן סדיר בנושא חשוב זה.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: אבינועם, מה הדבר הכי חשוב שלמדת?

אבינועם חדמי: על כדור הארץ, שמזדהם לאט-לאט, ושצריך לשמור עליו כמה שיותר.

זבולון אורלב: מה זה נקרא, לשמור על כדור הארץ?

אבינועם חדמי: למשל, למחזר.

זבולון אורלב: למדתם על המחזור - יפה.

זבולון אורלב: איתן, מה אתה לוקח אתך מהלימודים האלה, חוץ מהמחזור?

איתן ברנשטיין: להשאיר לדור הבא עולם טוב.

זבולון אורלב: באופן מעשי, מה הפירוש?

איתן ברנשטיין: למחזר, לשתול גינה.

זבולון אורלב: להוסיף ירוק.

זבולון אורלב: הזכירו את לימודי התנ"ך.

זבולון אורלב: תגידו לי, איפה יש לנו בתנ"ך את החיוב לשמור על הסביבה?

זבולון אורלב: זה בפרשת בראשית, שיצאו מגן עדן, הצטווינו לעבדה ולשמרה.

זבולון אורלב: לפחות הארגונים הירוקים הדתיים, אפילו נדמה לי שהיה ארגון שקראו לו "לעבדה ולשמרה".

זבולון אורלב: זה הציווי שלנו.

זבולון אורלב: ספר בראשית, בפרשת בראשית, כבר עם בריאות העולם הקב"ה ידע שאנחנו חבלנים לפעמים, ולכן אמר:

זבולון אורלב: אני נותן לכם את כדור הארץ, תדאגו לעבוד אותה, זה הפיתוח – צריך לעבוד, אבל לשמרה; להסתדר בין שני הערכים הבסיסיים האלה.

זבולון אורלב: מאיפה השעה השבועית הזו – על חשבון מה זה בא?

זבולון אורלב: מתמטיקה?

אליישיב פרנקל: בבית ספר דרור הוחלט בתחילת השנה ביוזמתי וביוזמת המנהלת, גב' ציפי תומר, להשתלט על הנושא הזה בתוך קירות בית הספר, ולמעשה מושקעים משאבים מאוד גדולים, משאבים פרטיים – לבית הספר דרור יש גיוס כספים, איזשהו תל"ן, ובכספים האלה משתמשים.

זבולון אורלב: זו שעת תל"ן?

אליישיב פרנקל: כן.

זבולון אורלב: מי שלא יודע מה זה תל"ן, זה תוכנית לימודים נוספת, שההורים משלמים עבורה.

אליישיב פרנקל: לבית הספר זה עולה עשרות אלפי שקלים לאורך השנה.

אליישיב פרנקל: אילו בתי ספר יכולים לממן דבר כזה שנה אחר שנה?

זבולון אורלב: השעה השבועית זה כיתה ו' בלבד, נכון?

אליישיב פרנקל: אם מדובר על כיתה ו', אז מדובר על 100-200 שקל בשבוע.

אליישיב פרנקל: אבל אם מדובר על עשר כיתות שיש בבית הספר, מדובר על אלפי שקלים בשבוע.

אליישיב פרנקל: אנחנו נעזרים בחברה להגנת הטבע, שיש לה תוכנית הלימודים, ובית הספר לא יכול לעשות את זה לבד.

זבולון אורלב: שעה שבועית בכיתה לאורך שנה עולה כ-6,000 שקל, ואם מדובר על עשר כיתות, רק השעה השבועית לעשר כיתות זה 60 אלף שקל בשנה.

זבולון אורלב: זה חצי משרה של מורה.

אליישיב פרנקל: לגבי ההכשרה, יש לי די הרבה ניסיון גם בתור מורה וגם בתור רכז איכות סביבה במספר בתי ספר בהם עבדתי.

אליישיב פרנקל: אני פחות מאמין בעניין של הליכה על כל צוות המורים.

אליישיב פרנקל: אני חושב שאם יש מורה אחד שהוא משוגע לנושא, זה יכול להיות מורה מקצועי או מחנך או אפילו מנהל בית הספר, שלוקח על עצמו את התחום, ומייעד מורה מסוים או שעה שבועית או משהו לתוך מערכת השעות, זה יצליח.

זבולון אורלב: העירייה שותפה באיזשהו אופן?

אליישיב פרנקל: כן.

זבולון אורלב: גם במימון?

אליישיב פרנקל: אני חושב שהיא מממנת שליש.

ישי בלומנטל: אני מרכז את החינוך של החברה להגנת הטבע בירושלים, ודרור זה דוגמה נפלאה לבית ספר שהכניס אותנו.

ישי בלומנטל: העירייה נותנת פרומיל קטן, זה 6,000 שקל לבית ספר, להקים את מרכז המחזור.

ישי בלומנטל: כשאנחנו מדברים על פריסה בעיר, אולי זה הרבה תקציב יחסית, אבל לכל בית ספר- -

זבולון אורלב: כמה בתי ספר כאלה יש בירושלים?

ישי בלומנטל: יש 12 בתי ספר בתוכנית כזו יפה, מתוך 180 בתי ספר.

ישי בלומנטל: יש לנו עוד עשרה מרכזי מחזור בבתי ספר.

אליישיב פרנקל: ה-6,000 שקל האלה לא יינתנו, אם לא לך על הכסף הגדול, כלומר החברה להגנת הטבע נשכרת על ידי בית הספר בעשרות-אלפי שקלים, כלומר זה לא 6,000 שקל שמוענקים לבית הספר מלכתחילה.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: אז קודם כל, איתן ואבינועם, אלפי ישר כוח, כל הכבוד לכם.

זבולון אורלב: לאילו חטיבות ביניים אתם הולכים בשנה הבאה?

אבינועם חדמי: אני הולך להימלפרב.

איתן ברנשטיין: ואני לקריית נוער.

זבולון אורלב: שני מקומות נהדרים.

זבולון אורלב: תצליחו בלימודים.

זבולון אורלב: כל הכבוד לכם.

זבולון אורלב: תמסרו לחבריכם שייצגתם אותם בכבוד, וגם לאליישיב, מסור את הוקרתנו לבית הספר.

זבולון אורלב: מצגות, בבקשה.

זבולון אורלב: החברה להגנת הטבע, בבקשה.

אבינועם בן-יצחק: אנחנו שמחים ומברכים על היום הזה בכנסת.

אבינועם בן-יצחק: מבחינתנו, החלומות מתגשמים.

אבינועם בן-יצחק: לפני שנים לא מעטות, כשהתחלנו עם החינוך הסביבתי, היינו צריכים למצוא את המשוגעים לדבר, אנשים ששיתפו פעולה, ולאט-לאט הדבר הופך להיות מציאות.

אבינועם בן-יצחק: זה נראה אולי כרגע כדבר קטן, אבל כבר נאמר שלהקיף את העולם צריך להתחיל בצעד קטן אחד.

אבינועם בן-יצחק: הצעדים נעשים.

אבינועם בן-יצחק: אני רוצה לברך את החברים שלנו גם ממשרד החינוך וגם את יורם הורביץ מהמשרד להגנת הסביבה, שהוא המנוע החזק ביותר במשרד להגנת הסביבה לקדם את הנושא החינוכי, כי הכול מתחיל מחינוך, וכמו שאנחנו אומרים, ילדים מובילים שינוי – אנחנו מאמינים שהשינוי יבוא מתוכם.

אבינועם בן-יצחק: אז שוב ברכות, ואתה כיושב ראש וכידיד של התנועה הירוקה, אנחנו מברכים גם אותך ומודים לך על כל העשייה שלך גם למען הסביבה וגם למען החברה להגנת הטבע.

מוטי ליברמן: אנחנו כילידי הארץ לא תמיד זוכרים שאנחנו גרים במקום מיוחד.

מוטי ליברמן: התמונות האלה הם במרחק של שעה וחצי אחת מהשנייה, הנופים האלה.

מוטי ליברמן: אין הרבה מקומות בעולם שמגוון נופי כזה מגוון נמצא על שטח כה קטן.

מוטי ליברמן: לעומת זאת, 100 שנות ציונות הביאו אתן גם הרבה סכנות, וכמדינה מס' 1 צופה בעולם 2020, יש סיכוי סביר שהסכנות האלה יכולות למעט את הנופים הלאה.

מוטי ליברמן: תוכנית "ילדים מובילים שינוי" באה להתמודד עם כל ההיבטים האלה, כי בעינינו, התמונה פה זה גן סאקר במוצאי שבת - פני החברה כפני הסביבה.

מוטי ליברמן: כשאנחנו עובדים על הסביבה, אפשר גם להשפיע על החברה, ולהפך.

מוטי ליברמן: תוכנית "ילדים מובילים שינוי" עושה בדיוק את זה.

חן פורטוגלי: אני רכזת תוכנית "ילדים מובילים שינוי" בחברה להגנת הטבע, ובחרנו להתחיל בלמה חשוב חינוך סביבתי בישראל.

חן פורטוגלי: שלושה דברים מרכזיים: אחד זה כדי ליצור שייכות ואחריות אצל התלמידים, הרבה פחות ניכור לסביבה כמו שראינו בתמונות הקודמות והרבה יותר שייכות ותחושה של רצון לעשות ולדאוג לדורות הבאים, כמו שהילדים פה דיברו.

חן פורטוגלי: דרושה מנהיגות – בתוכניות שלנו אנחנו מפתחים הרבה מאוד כלים מנהיגותיים אצל הילדים כדי לקחת על עצמם את האחריות ולעשות באמצעות אזרחות פעילה, באמצעות אקטיביזם, כל התוכניות, מהשיעור הראשון ועד השיעור האחרון כוללות עשייה בשטח - יציאה מתוך הכיתות, התנסות בצמצום צריכה ובאימוץ שטחים פתוחים.

חן פורטוגלי: הדבר השלישי זה חברה ישראלית חזקה.

חן פורטוגלי: כדי ליצור חברה מתחשבת, שמתנהלת באורח חיים מקיים למען הדורות הבאים – שלושת הדברים האלה הם למה חינוך סביבתי.

חן פורטוגלי: קצת על תוכניות "ילדים מובילים שינוי", שפועלת כעשור – היום מקבלת בערב פרס של השר להגנת הסביבה- -

זבולון אורלב: רציתי לברך אתכם בסוף.

זבולון אורלב: המשרד להגנת הסביבה הדליף לי את זה.

זבולון אורלב: ..

חן פורטוגלי: זה יום מאוד מרגש עבורנו, ותודה למשרד להגנת הסביבה, לשר להגנת הסביבה, שמעניקים לנו את הזכות הזאת.

חן פורטוגלי: בתוכנית פעילים היום 25 אלף ילדים ונוער מגילאי א' עד י"ב, גם קצת גנים - אנחנו עובדים בעיקר מגיל א'.

חן פורטוגלי: כ-150 בתי ספר בארץ, יהודים, ערבים, דתיים, חילוניים – יש לנו שיתופי פעולה מלאים עם משרדי החינוך והגנת הסביבה שיושבים פה.

חן פורטוגלי: מאות מורים בתוכניות הנחיה – היינו רוצים הרבה יותר מורים בתוכניות ההנחיה, כרגע זה רק כ-300.

זבולון אורלב: טיפה בים.

אבינועם בן-יצחק: זה התחלה, וזה קורה.

זבולון אורלב: אני כל שנה שומע כאן שזו התחלה.

אבינועם בן-יצחק: מבחינתנו, שאנחנו באים מהשטח, אנחנו חייבים להעיד, שאם בעבר אנחנו עצמנו פעלנו והורינו את החינוך הסביבתי, היום יותר ויותר בתי ספר מכשירים את המורים, וזה ההבדל.

זבולון אורלב: קצב השחתת הסביבה הוא קצב הרבה יותר מואץ מהקצב שלנו כשומרי הסביבה.

זבולון אורלב: במשוואה הזאת אנחנו מפסידים.

מוטי ליברמן: זה נכון, רק צריך להבין שהמהלך שנעשה בשנה שעברה, של משרד הגנת הסביבה ומשרד החינוך, של שיתוף פעולה מלא, ולגשת לתוכנית כוללת, הוא מהלך שלא היה לפני זה.

זבולון אורלב: אין לי טענות כלפיכם.

זבולון אורלב: אני, בין יתר הכיפות שלי, חוץ מהכיפה הירוקה, אני גם ראש השדולה לקידום החברה האזרחית, כלומר אני המגן עליכם, ופעלנו כמה דברים למענכם, אבל סוגייה כזו – יש מקום לארגונים אזרחיים, אבל פה התפקיד הבסיסי, בעיקר בסוגיית המימון והשליטה בכוח אדם, זה של הממשלה.

אבינועם בן-יצחק: אם אכן מ-5 מיליון זה יהפוך להיות 105 מיליון בשנה הבאה, אנחנו מתחייבים להכפיל את הכול פי 20.

יורם הורביץ: אל תצרבו בתודעה 5 מיליון, כי זה 32 מיליון, וזה פי 6 משנה קודמת, ובכל זאת זו התקדמות.

זבולון אורלב: אנחנו מתקדמים, אבל קצב ההשחתה – שזה דבר האבד, והגנת הסביבה, ברגע שהשחת שטח פנוי, אי אפשר את החביתה להפוך חזרה לביצה.

זבולון אורלב: נחל מזוהם אפשר לנקות – גם, קשה מאוד, ואצלנו בפרקי אבות, נדמה לי, כתוב שאדם שחטא ושנה וחטא, נעשית לו כהיתר, כלומר אם מתרגלים להשחית, וחוזרים ומשחיתים, זה כבר הופכת להיות נורמה, ואז קשה לך לשרש את הנורמה הזו.

חן פורטוגלי: לגבי מעורבות בקהילה, אנחנו לא רואים את העבודה רק בתוך בתי הספר; בתי הספר הופכים להיות מרכז קהילתי של עשייה.

חן פורטוגלי: יש פה תמונות של עשייה שמדברות בעד עצמן בכל 150 בתי הספר בארץ.

חן פורטוגלי: יש פה אימוץ אתרים – עמק הנרקיסים ברמת השרון.

חן פורטוגלי: הרעיון הוא שבתוך העיר יש אתרי טבע, אנחנו קוראים לזה טבע עירוני.

זבולון אורלב: יש בתל אביב שטח פתוח?

מוטי ליברמן: כן.

מוטי ליברמן: פארק אילון, פארק ירקון.

אבינועם בן-יצחק: מרכז הצפרות – 100 מטר ממך.

אבינועם בן-יצחק: הזמנו אתכם לבוא.

זבולון אורלב: כל קדנציה אני שם.

אבינועם בן-יצחק: אנחנו מציעים לעשות את הישיבה הבאה שם.

חן פורטוגלי: תוכניות של "מחצר אחורית לחצר קדמית" הופכות מקומות שהם מוזנחים ופגועים למקומות שהופכים לחצר קדמית, יש פה תמונות ותיעוד.

חן פורטוגלי: כנס הילדים והנוער נערך כל שנה בחברה להגנת הטבע, שמזמן 3,500 ילדים מציגים מכל בתי הספר שאנחנו פועלים, שעוסק בנושא שנתי אחד, ומבט קדימה.

מוטי ליברמן: השנה אנחנו מתמקדים יחד עם יורם ויחד עם משרד החינוך בנושא של קיימות וצריכה מודעת.

מוטי ליברמן: חשוב להיות פעילים בתוך הקהילה, ולא להשאיר את זה בתוך בית ספר; להתחבר לשמירת דמות הארץ, אחרת זה ייעלם לנו.

מוטי ליברמן: 2020 – הנופים האלה לא יישארו.

מוטי ליברמן: הכול מתחיל במורים.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: המצגת הבאה, בבקשה.

שושנה כהן: לא רק מורה משוגע אחד.

זבולון אורלב: אבל החברה האנושית בנויה כמו החברה הטבעית – יש מוביל.

ליה אטינגר: אני ממרכז השל לחשיבה ומנהיגות סביבתית.

ליה אטינגר: אני מחליפה פה את מנכ"ל- -

זבולון אורלב: תדברי לעניין, בבקשה.

ליה אטינגר: יש שיתוף פעולה, מרכז השל, הרשת הירוקה, שהיא חלק ממרכז השל וקרן קרב, שפועלת ב-240 בתי ספר וגנים, הגישה שלנו היא שהחינוך הסביבתי, אסור לו להיות חלק מתפישה צרה או ללמד פרקטיקות פשוטות וכו', אלא הוא צריך להיות חלק מתפישה חינוכית מאוד רחבה, שמכשירה את הדור לאתגרים של המאה ה-21, שאין תקדים היסטורי לסוגיות שהנוער יצטרך להתמודד אתן, הירושה שאנחנו משאירים.

ליה אטינגר: הסוגייה הזו, שקצב ההידרדרות הוא יותר מהיר מהקצב המאוד יפה בזמן האחרון של הפתרונות גם הטכנולוגיים, גם החינוכיים, גם החקיקה וכו'.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: המצגת הבאה זה חכמים בריבוע.

יעל לב-רן לבנטל: אני מנהלת אחריות תאגידית של ריבוע כחול, חברה עסקית שהחליטה לפני למעלה משמונה שנים להוביל מחויבות ושינוי חברתי כחברה שמרגישה שהחזון שלה הוא השפעה חיובית ונתינה חברתית לקהילה.

יעל לב-רן לבנטל: בתחום של חינוך כולל יותר, מעבר לחינוך הסביבתי, שעוסק בצרכנות נבונה, היו חסרים כלים וידע נכון לתקופה זו, שיזמנו את התהליכים, ואמרנו: חינוך וידע לדור הצעיר בנושא של איך להיות צרכן נכון, מבחינת החברה העסקית, כל נתינה נוספת לנושא משביחה את ערך בני הנוער לעתיד לבוא.

יעל לב-רן לבנטל: החלטנו ליזום לימוד, שכולל בתוכו צריכה נבונה וכלים לצריכה נבונה- -

זבולון אורלב: אתם מאושרים על ידי הוועדה?

יעל לב-רן לבנטל: ודאי, על ידי עירית לבנה.

יעל לב-רן לבנטל: מדי שנה אנחנו עולים על הדוכן, מקבלים אישור.

יעל לב-רן לבנטל: אנחנו במהלך שמונה השנים האחרונות פועלים בערי פריפריה מתוך הבנה ששם הנתינה משמעותית יותר ונדרשת יותר, כאשר יועצים פדגוגיים של התוכנית מלווים את המורים שהם אלה שמלמדים בכיתות.

יעל לב-רן לבנטל: אנחנו מדברים על חטיבות הביניים, על בני נוער בגילאי 13 עד 16, שאצלם אנחנו רואים שיכול להיות עוד שינוי בדפוסי הצריכה הנבונה, האחראית.

יעל לב-רן לבנטל: הפריסה שלנו היא פריפריאלית, והנושאים שבהם נלמדת התוכנית מעבר לנושא של תרבות צריכה באיכות סביבה כדי לשמור עליה, והנושאים הם מיתוג ירוק, אריזות ושקיות פלסטיק, אנחנו גם נותנים כלים וידע, איך להיות צרכן נבון במסגרת משפחתית, כך שהחשיבה משפיעה גם על ההורים.

יעל לב-רן לבנטל: אנחנו מלמדים יזמות שקשורה גם כן בנושא הערכי הירוק.

יעל לב-רן לבנטל: לגבי תקציבים, מדי שנה אנחנו מעלים את התקציב של התוכנית כולה, והוא עומד השנה על 850 אלף שקל.

יעל לב-רן לבנטל: אם אנחנו הולכים רטרואקטיבית על כל שנות הפעילות החברתית, אנחנו מדברים על מספר מיליונים טובים שהחברה השקיעה בחברה ובקהילה לשיפור- -

זבולון אורלב: מה מחזור החברה?

יעל לב-רן לבנטל: 5 מיליארד שקל.

זבולון אורלב: אני מאוד מכבד את זה שחברה של 5 מיליארד שקל משקיעה 850 לקהילה- -

יעל לב-רן לבנטל: לא.

יעל לב-רן לבנטל: זה פרויקט דגל.

יעל לב-רן לבנטל: מעבר לזה אנו משקיעים 5 מיליון שקל פילנתרופית.

יעל לב-רן לבנטל: זו עשייה חברתית, מבחינתנו.

יעל לב-רן לבנטל: אנחנו לא רוצים לתת לדייג את הדג, אלא את החכה.

יעל לב-רן לבנטל: אנחנו בפעילויות האלה מאפשרים לתלמידים, יחד עם סוכני שינוי בחברה, שהם החברה להגנת הטבע וגם המשרד להגנת הסביבה, שאתו אנחנו בקשר מתחילת- -

זבולון אורלב: עם מי את בקשר במשרד החינוך?

יעל לב-רן לבנטל: עם עירית לבנה.

זבולון אורלב: וחוץ ממנה?

זבולון אורלב: עירית לבנה לא עוסקת בחינוך סביבתי.

יעל לב-רן לבנטל: אנחנו עובדים דרך רכזי הפרויקטים בבתי הספר.

יעל לב-רן לבנטל: אנחנו לא עובדים מיניסטריאלית אלא מקומית, כלומר שראשי אגפי החינוך בעיריות השונות עם מנהלי בתי הספר בוחרים את הפרויקט.

יעל לב-רן לבנטל: זה לא פרויקט כפוי.

יעל לב-רן לבנטל: זה פרויקט שמי שלוקח אותו מתאהב בו, כי הוא מאפשר לימוד חווייתי, מאפשר יציאה לאתרי מחזור ופסולת, מאפשר ללמוד על מחזור בנושא של פיסול סביבתי, שאחר כך נשאר בבית הספר ומייפה אותו.

יעל לב-רן לבנטל: כבודו שאל על הערכת פרויקט.

יעל לב-רן לבנטל: אנחנו מלווים את הפרויקט מדי שנה בהערכה.

יעל לב-רן לבנטל: יש לנו כאן ציטוט של מורים, שמדברים על הערכים המוספים שהתוכנית מאפשרת לתלמיד.

יעל לב-רן לבנטל: יש לנו, כמובן, תוכנית עבודה, שעל פיה פתחנו אתר ירוק, ששמו "חכמים בריבוע", שהוא ייעודי לנושאי סביבה, והוא פתוח לכלל הציבור, לאו דווקא לבתי הספר, אותו פתחנו יחד עם מט"ח, מרכז טכנולוגיות לימודיות, וגם שם יש פעילות שאמורה להיות ממונפת הלאה.

יעל לב-רן לבנטל: יש שתי דקות של דוגמאות של עשייה מבתי הספר.

זבולון אורלב: אני מתנצל, אין לנו זמן.

זבולון אורלב: תודה רבה לכם.

זבולון אורלב: מסרי להנהלת החברה גם את הוקרתנו על פעילותכם.

אירית שדה: הגברת בקשר עם עירית לבנה, שהיא אחראית על הבריאות במשרד החינוך, אבל עירית התחילה גם להקרין לנושא של החינוך הסביבתי.

אירית שדה: לראיה, בכנס משותף של המשרד להגנת הסביבה, משרד החינוך ושתי המכללות להכשרת מורים, בית ברל וסמינר הקיבוצים, שנערך מדי שנה- -

זבולון אורלב: קודם אמרתם שיש ועדת היגוי.

אירית שדה: ועדת היגוי לתוכנית הלימודים הספציפית לגילאים.

אירית שדה: היא לא יושבת שם, אבל היא מעורבת, והנחתה שם מושב- -

זבולון אורלב: כשהייתי מנכ"ל משרד החינוך, פעם אמרתי, שהמשרד הזה הוא כל כך גדול, שאם יבוא הקב"ה בלילה וייקח איזה אגף, עד שיגלו את זה, ייקח שנה.

זבולון אורלב: תראי כמה פעילויות, שהמשרד לא יודע עליהן.

אירית שדה: אנחנו יודעים.

זבולון אורלב: אני לא מרגיש שיש איזה יד אחת במשרד בנושא שבעיניי, הוא חשוב מאוד; אני בטוח שגם בעיניכם.

זבולון אורלב: הרי יכול להיות שבבית ספר אחד יש ארבעה פרויקטים, ובשני אין שום דבר.

זבולון אורלב: הזיכרון הארגוני המצטבר, הידע שנצבר אצלם, אני לא יודע אם הוא עובר.

זבולון אורלב: תראו את התמונה קצת יותר רחב, לעשות קודם כל מיפוי, מה קיים.

זבולון אורלב: אני בטוח שיש המון פעילויות מקומיות נהדרות, אין לי ספק.

זבולון אורלב: הייתי בביקורים שלי במוסדות חינוך, אני נתקלתי.

זבולון אורלב: בבקשה.

איימי ליפמן אביזוהר: אני מרכזת את החינוך בארגון ידידי כדור הארץ, מזרח תיכון, ואנחנו עוסקים בנושא קיומי וחיוני, שלא הרבה עוסקים בו – מים.

איימי ליפמן אביזוהר: מה שייחודי בארגון שלנו, הוא משותף לישראלים, ירדנים, פלסטינים, ואנחנו עובדים בקהילות שכנות, למשל קהילת בית שאן, יש לה קהילה שכנה בירדן, והתלמידים בשתי הקהילות לומדים על נושא של מים כאגן ניקוז, אגן ניקוז עמק הירדן.

איימי ליפמן אביזוהר: יש גם אזור ים המלח, של קהילות שכנות במועצה אזורית תמר והקהילות בירדן, למשל אזור אגן ניקוז נחל אלכסנדר, עמק חפר וטול כרם לומדים את נושא המים המשותף.

איימי ליפמן אביזוהר: עצם המסר העיקרי שלנו, שנושא המים, יש לכולנו אחריות משותפת, ובלי לקחת ניהול משותף ואחריות משותפת על המשאב, כולנו נצא מופסדים.

איימי ליפמן אביזוהר: אנחנו מלמדים בקהילות האלה מספר המים, ב-25 קהילות בכל האזור, בישראל שמונה קהילות.

איימי ליפמן אביזוהר: ספר המים נכתב על ידי צוות משותף, פורסם בעברית וערבית, וזה אושר על ידי משרד החינוך ומט"ח.

איימי ליפמן אביזוהר: במסגרת הפעילות התלמידים יוצאים לסיורים, ומאתרים מפגעים פוטנציאליים, למשל במים, ואוספים נתונים.

איימי ליפמן אביזוהר: אחר כך הם לומדים, איך למפות את הנתונים האלה בתוכנה מתקדמת של מערכות מידע גיאוגרפיות, GIS, ומגישים את שכבות המידע למועצות האזוריות.

איימי ליפמן אביזוהר: חלק מהמועצות האזוריות אימצו את הנתונים, ומשתמשים בשכבות המידע האלה לניטור המפגעים.

איימי ליפמן אביזוהר: אחר כך התלמידים גם מישראל וגם מירדן וגם מהרשות הפלסטינית נפגשים במחנה אזורי כדי להשוות את מציאות המים הקיימת בכל מקום, ולחשוב מה ניתן לעשות יחד כדי לעורר מודעות לחשיבות המים.

זבולון אורלב: אתם קשורים באיזושהי מידה עם משרד החינוך?

איימי ליפמן אביזוהר: אין לנו אישור פורמלי.

איימי ליפמן אביזוהר: הספר שהראיתי, ספר המים, מאושר על ידי משרד החינוך.

זבולון אורלב: אבל בפעילויות שלכם אתם עוסקים עם תלמידים – אתם מוציאים תלמידים, מפעילים תלמידים.

איימי ליפמן אביזוהר: כן, אלה פעילויות של הארגון.

זבולון אורלב: משרד החינוך יודע עליכם?

איימי ליפמן אביזוהר: משרד החינוך יודע עלינו.

איימי ליפמן אביזוהר: אין לנו קשר פורמלי.

איימי ליפמן אביזוהר: אנחנו כמו תנועת נוער, שפועלים בשיתוף בתי ספר שקיימים באותן קהילות.

איימי ליפמן אביזוהר: התלמידים אחר כך מציגים את הממצאים שלהם בפני מקבלי החלטות.

איימי ליפמן אביזוהר: כאן אתם יכולים לראות תלמידה מבית שאן מציגה בכנס בעמאן, ובמחנות, במפגשים משותפים, אנחנו יוצאים עם הרבה תקווה והבנה, שסביבה משותפת זה דורש גם לקיחת אחריות משותפת.

איימי ליפמן אביזוהר: אחרי שהתלמידים נפגשים ומשחקים ומטיילים יחד, מבינים שיש עם מי לדבר, ויש הרבה תקווה לעתיד.

זבולון אורלב: משפט יפה של תובל: "למדתי שאפשר לשתף פעולה עם אנשים אחרים, גם כשאין שפה משותפת.

זבולון אורלב: ניתן להשיג הרבה, אם ננסה".

זבולון אורלב: יפה מאוד.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: קק"ל.

אבי מוסן: אנסה לקצר, כי אנחנו עושים הרבה מאוד בסביבה ולמען הסביבה בקרן הקיימת לישראל.

אבי מוסן: אנחנו עובדים גם בנושא של ציונות וגם בנושאים של אקולוגיה.

אבי מוסן: הנושאים הסביבתיים בשנים האחרונות תפסו הרבה מאוד.

אבי מוסן: בנימה אופטימית אני יכול להגיד, שאנחנו צריכים להתגאות במדינה שלנו – אנחנו מדינה שהיא יותר ירוקה בתחילת המאה ה-21 מאשר היתה בתחילת המאה ה-20.

אבי מוסן: אין מדינה כזו יותר בעולם, משהו שאני מכיר.

אבי מוסן: בכל המדינות בעולם כורתים עצים ומעבדים שטחים ירוקים.

זבולון אורלב: מה?

קריאה: יערות.

זבולון אורלב: אתה יכול להגיד שמספר העצים במדינת ישראל הוא גדול בראשית המאה ב-21 יותר מאשר במאה ה-20.

זבולון אורלב: אני לא יודע מי ספר את העצים בראשית המאה ה-20.

אבי מוסן: היו וספרו, וזה מעניין.

זבולון אורלב: זה לא קשור להגנת הסביבה.

זבולון אורלב: אין ספק שהסביבה היתה מוגנת הרבה יותר בראשית המאה ה-20 מאשר בראשית המאה ה-21.

אבי מוסן: נכון, ולכך אנחנו שואפים, כי היום אנחנו מבינים שהחינוך הסביבתי בעצם יוביל אותנו, את תושבי המדינה, את הדורות הבאים גם לסביבה טובה יותר, גם יגרום לאנשים לרצות לגור בארץ הזאת, אם תהיה פה סביבה בריאה יותר ואיכות חיים טובה יותר, ואוויר ומים טובים יותר, אנשים ירצו לגור בארץ הזאת, וזו המטרה שלנו.

אבי מוסן: המודל החינוכי שאנחנו עובדים על פיו הוא מודל של למידה, חוויה ופעולה.

אבי מוסן: אנחנו מאמינים שיצירה של רגע משמעותי אצל התלמיד, שמגיע אלינו אולי פעם או פעמיים בשנה, הרגע המשמעותי הזה ייזכר לדורות, או אצלו לאורך חיים, והוא בעצם יזכור תמיד פעולה שהוא עשה למען הסביבה.

זבולון אורלב: עובדות, נתונים.

אבי מוסן: לא אציין את כל הפעולות שאנחנו עושים, אבל אתן במספרים: יום הניקיון הבין לאומי שאנו מובילים בארץ ויהיה ב-9 בנובמבר הקרוב, העשירי בארץ, ישתתפו למעלה מ-150 אלף תלמידים בכל הארץ.

אבי מוסן: נטיעות זו פעולה סביבתית מאוד חשובה – ישתתפו למעלה מ-100 אלף תלמידים בנטיעות ברחבי הארץ בשותפות עם גופים אחרים.

אבי מוסן: אנו עושים פעולה בשיתוף שירות היוהו האמריקאי, שהיא בדיקת איכות מים במקורות מים, פעולה שאנחנו עוברים דרך- -

זבולון אורלב: מה זה קשור לחינוך?

אבי מוסן: החינוך הסביבתי.

אבי מוסן: אנחנו עובדים עם בתי ספר, שיוצאים עם ערכת מעבדה למקורות מים, אם זה נחל לכיש או מעיינות אחרים או בארות, ובודקים את איכות המים, ואחר כך מקלידים את הנתונים האלה תוך כדי יצירת עבודה חינוכית סביב המקור והמזהמים שלו.

זבולון אורלב: כמה תלמידים משתתפים?

אבי מוסן: עשרות בתי ספר.

אבי מוסן: אין לנו כל כך הרבה ערכות שאנחנו מקבלים.

זבולון אורלב: זאת הבעיה שלי אתכם; אתה מדבר על 150 אלף תלמידים, אני אומר לעצמי: פחות מ-10 אחוז.

זבולון אורלב: אתה מדבר אתי על 100 אלף תלמידים ששותלים עצים, אני אומר:

זבולון אורלב: פחות מ-8 אחוזים במערכת החינוך.

זבולון אורלב: אתה מדבר אתי על כמה עשרות בתי ספר, אני אומר: 5 אחוזים ממערכת החינוך.

זבולון אורלב: בשבילכם זה מספרים מרשימים; בשבילנו - תאר לך שבצבא היה רק ל-10 אחוז אפודים, רק ל-8 אחוז רובים.

אבי מוסן: כשאגיע לסיפא של הדברים, אני אגע בזה.

אבי מוסן: אנחנו מתחילים מגני ילדים, ועולים ליסודי וחטיבות ביניים, עד למורים.

אבי מוסן: כשאנחנו עובדים עם המורים, אנחנו כן משלבים עם התנ"ך ועם גיאוגרפיה ועם מדע ועם שדה, כי בכל תחום אנחנו יכולים לשלב את התוכניות הסביבתיות.

אבי מוסן: פרויקט חשוב שאני רוצה לציין הוא פרויקט מעוף אצלנו, שעובד בפריפריה.

אבי מוסן: אנחנו משקיעים הרבה מאוד כסף בעבודה – מיליונים במהלך השנים האחרונות – בעבודה שמטרתה לחזק את הפער בין הפריפריה לבין המרכז; פער בידע על הסביבה, על הארץ, היכרות עם הארץ.

אבי מוסן: אם היינו חכמים כולנו פה, סביב השולחן הזה, ואם ייצא משהו מהישיבה הזאת, ואני שמח שאני מדבר לקראת הסוף, אם היינו מאגמים משאבים כולנו, והולכים לקראת תוכנית אב של חינוך סביבתי, שמשלבת את כל הגופים, ולפעמים – הסתכלתי במצגות וראיתי – יש מקומות שעובדים בהם עמותות וארגונים וחברות ואנחנו ומשרד החינוך, וכל אחד משקיע הון תועפות, ובסופו של דבר אנחנו הולכים לאיבוד, כי העיקרון של הסינגריה, של אחד ועוד אחד שווה שלוש, במקרה הזה אחד ועוד אחד שווה עשר, כי אנחנו יכולים לאגם פה משאבים ברמה אחרת, ויש לנו היכולות והרצון.

אבי מוסן: תראה כמה מוטיבציה יש פה מסביב לשולחן, וכולנו לא מסוגלים – כבר עשרות שנים מדברים על חינוך סביבתי – לא מסוגלים ללכת קדימה.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: טוב שנתתי לך לסיים; סיימת בדברים טובים.

זבולון אורלב: רק מפני שאני נאלץ לסיים את הישיבה תוך שתי דקות – אגב, בינתיים התברר לי, שמרכז המידע ומחקר של הכנסת הכין מסמך לכבוד יום הגנת הסביבה, שנקרא: הגנת הסביבה במקורות היהודיים.

זבולון אורלב: מה שאמרתי לכם, "לעבדה ולשמרה" – תוציאו את זה מהאינטרנט, כדאי לכם, בית ספר דרור – הכין את זה ירון אונגר, שהוא עורך דין במקצועו, אבל יהודי שומר תורה ומצוות, תלמיד חכם בפני עצמו שאני מעריך אותו, שעשה עבודה לא רעה, ממבט רופף ראיתי.

הדס ילינק: אני מעמותת טבע עברי, יש לנו אתר אינטרנט עם מאגר מידע עצום של מאמרים, מערכי שיעור, דפי לימוד בכל הנושא של יהדות הסביבה, קידום אחריות יהודית.

דן לוינסון: אני מהרשת הירוקה.

דן לוינסון: אני רוצה רק לציין – יושבת אתנו ד"ר ליה אטינגר, שהיא הכותבת הבולטת בארץ בתחום של חינוך סביבתי, והיא נקטעה באסרטיביות, ויותר חשוב לשמוע אותה מאשר תאגיד של מיליארדים, שעושה מעט, וחבל.

זבולון אורלב: אני מתנצל, אבל אני לא יכול לדעת את כל הדברים האלה מראש.

זבולון אורלב: וגם אני, שיש לי הרבה מאוד מה לומר, קוטע את עצמי באסרטיביות.

זבולון אורלב: הסיכום הפורמלי של הישיבה: הוועדה רשמה לפניה את דיווחי משרדי החינוך והגנת הסביבה וכן את דיווחי הארגונים הציבוריים באשר לפיתוח וקידום תוכניות החינוך הסביבתי במערכת החינוך.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת למשרד החינוך לקיים מטה משותף של כל הגורמים הפועלים במדינת ישראל הקשורים לחינוך הסביבתי, הן בארגונים הציבוריים, הן ברשויות המקומיות והן ביוזמות בית ספריות אחרות כדי לאגם את כל המשאבים הקיימים כדי לקיים תוכנית לאומית מאורגנת ומתוכננת.

זבולון אורלב: בעוד כשלושה חודשים, בראשית מושב החורף, תקיים הוועדה ישיבת מעקב כדי לדון בתוכנית הלאומית ובמפה הכוללת של כל העוסקים בחינוך סביבתי.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת למשרד החינוך לדון ולאשר מורה מוביל/מרכז תחום או מקצוע של החינוך הסביבתי כדי להנחיל את החינוך הסביבתי במוסדות החינוך.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת למשרד החינוך לבנות תוכנית חובה בתוכניות הכשרת המורים הן במכללות להכשרת מורים והן בתוכניות של תעודות הוראות אקדמיות, כדי שכל מורה בישראל יעבור הכשרה מינמלית בחינוך סביבתי.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת למשרד החינוך לבחון את האפשרות להקצות לפחות שעה שבועית אחת לפחות בכיתה אחת בחינוך היסודי ולפחות שעה שבועית אחת בחינוך העל יסודי, זאת בנוסף להטמעת התוכנית במקצועות ההוראה האחרים.

זבולון אורלב: הוועדה מתנצלת בפני הד"ר ליה אטינגר, שלא יכולנו לאפשר לך.

זבולון אורלב: בהזדמנות נוספת אנחנו נזמין אותך, ונאפשר לך לדבר בהרחבה.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.