ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 208, 2010-06-02 09:30

דוד אזולאי: רבותי, בוקר טוב לכולם.

דוד אזולאי: אני פותח את דיוני ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: על סדר היום: תקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש) (תיקון), התש"ע-2010.

דוד אזולאי: אני מקדם בברכה את כבוד השר להגנת הסביבה, השר גלעד ארדן, שמכבד אותנו בנוכחותו, ועל כך אני מודה לו בשמכם.

דוד אזולאי: ידוע לכולם שהיום זה יום הגנת הסביבה, ובשל האירוע החגיגי ביום הזה החלטנו שהוועדה תקיים את הדיון הזה בהשתתפות השר, כאשר הנושא הוא כל כך חשוב.

דוד אזולאי: "תקנות הרעש" הן תקנות שנוגעות כמעט לכל בית וכל משפחה בכל שכונה ולכל אזרח במדינת ישראל, ובגלל זה החלטנו שהנושא הזה יעלה על סדר היום.

דוד אזולאי: אנחנו רק מתחילים את התקנות האלה.

דוד אזולאי: אנחנו נקיים עוד מספר דיונים על הענין הזה ובהמשך, נאפשר למי שרוצה להתייחס לנושא שיוכל לעשות זאת, אבל קודם אבקש מהשר להגנת הסביבה, השר גלעד ארדן, להציג את הנושא.

דוד אזולאי: בבקשה אדוני.

גלעד ארדן: תודה אדוני היושב ראש.

גלעד ארדן: בוקר טוב לחברי הוועדה ולכל הנוכחים.

גלעד ארדן: אני מודה לאדוני על ששם את הנושא החשוב הזה על סדר יומה של הוועדה ביום הסביבה שהכנסת מקיימת כי כפי שאתה אמרת, ולא תמיד מבינים זאת, רעש הוא אחד המפגעים הסביבתיים הקשים ביותר, בטח במדינה כמו מדינת ישראל, שהיא מדינה כל כך קטנה וצפופה.

גלעד ארדן: אחת הצפופות ביותר בעולם המערבי, ויש לה גם את הגידול באוכלוסייה וצמיחה כלכלית, שמעצימות את איומי הרעש כמפגע שהולך ומסב לא רק אי נחת ועגמת נפש להרבה מאוד אזרחים.

גלעד ארדן: צריך שרק לפני מספר שבועות נעשה סקר מקיף באיחוד האירופי, ורעש נחשב לאחד המפגעים הסביבתיים לא רק עם הנזק הנפשי.

גלעד ארדן: גם הנזק הבריאותי והפיסי הקשים ביותר יחד עם זיהום אוויר ומפגעים נוספים.

גלעד ארדן: חוץ מההשלכות הנפשיות כבר הוכח שלרעש יש נזקים פיסיים ממשיים על בריאותם של האזרחים.

גלעד ארדן: כשאנחנו כעת הצטרפנו ל-OECD, בוודאי ובוודאי שאנחנו צריכים להשוות את הסטנדרטים שלנו בנוגע לצמצום הרעש, קודם כל בסביבת המגורים, למה שקיים במדינות המתקדמות בעולם.

גלעד ארדן: לכן, חשוב לדעת שהתקנות למניעת מפגעים שאנחנו דנים בהן היום שעוסקות במניעת רעש לא הותקנו זה למעלה מ-10 או 15 שנים ואף 20 שנה.

גלעד ארדן: יחד אתן יש עוד תקנות למניעת מפגעים בנוגע לרעש בלתי סביר, שגם אותן אנחנו בוחנים ואני מקווה שבחודשים הקרובים נגיש גם לגביהן תיקון.

גלעד ארדן: אני אומר את כל זה כדי להסביר כמה חשיבות יש לאישור התקנות הללו כי עם ישראל – תראה, יש הרבה נושאים מאוד חשובים כמו זיהום האוויר במפרץ חיפה או ברמת חובב אבל הם רלוונטיים לאזורים במדינת ישראל.

גלעד ארדן: מניעת רעש זה דבר שמיליוני אזרחים מחכים לו כי בו הרבה מאוד מפגעים שנוצרו עם ההתפתחות של המודרניזציה.

גלעד ארדן: לא כל מפגעי הרעש מטופלים כאן כי חלק מהם, לצערי, הם לא תחת אחריות המשרד.

גלעד ארדן: אם ניקח את ענין מניעת רעש ממטוסים, אין למשרד סמכויות מלאות בענין הזה ולכן, עמדות המשרד לא תמיד מתקבלות.

גלעד ארדן: אנחנו יכולים לציין בצער שהלילה התחילו המראות בנתב"ג, כבר מ-01:00 בלילה, בניגוד לעמדת המשרד להגנת הסביבה אבל זה מכוח החלטת ממשלה ועמדת משרד התחבורה והאוצר שתמכו בכך.

גלעד ארדן: אבל איפה שאנחנו כן יכולים להקל את הסבל של הציבור ולצמצם את מטרדי הרעש באזור המגורים - אנחנו סבורים שכשאדם נמצא בביתו, הוא זכאי ליהנות משקט ושלווה מקסימאליים.

גלעד ארדן: אני רוצה לומר לגבי חלק מהדברים, שתמיד יש את קבוצות האוכלוסייה שיגידו: רגע, יש פה איסור על מוסיקה רועשת כבר מהשעה הזאת והזאת?

גלעד ארדן: מה זאת אומרת, מה אני אעשה?

גלעד ארדן: אנחנו שוכחים, לעתים, כנבחרי ציבור, שיש לנו מחויבות אבל בסופו של דבר, רוב הציבור במדינה דמוקרטית, עמדתו היא זו שצריכה להכריע.

גלעד ארדן: צריך כמובן למצוא פתרונות גם עבור צרכים אחרים אבל עמדתו של רוב הציבור היא זו שצריכה להכריע.

גלעד ארדן: כשמדובר על ניסיון להשיג שקט בסביבת מגורים תמיד יהיו גם התנגשויות.

גלעד ארדן: צריך לזכור שאם יש שכנות טובה, אפשר תמיד להגיע להסדרים, אפשר תמיד להתחשב בצרכים האחד של השני, ובוודאי שלא הייתי רוצה ששכן יגיש תלונות לא למשטרה ולא למשרד נגד השכן שלו אבל זה כשיש שכנות טובה.

גלעד ארדן: חוק צריך לטפל גם במצבים שבהם אין יחסים טובים בין שכנים.

גלעד ארדן: אנחנו חושבים שבמצב הזה החוק צריך להיות מוטה לטובתו של מי שהוא נמצא בשקט ובשלווה בביתו, ובשעות המנוחה הוא צריך גם לקבל את השקט והשלווה האלה לו ולמשפחתו.

גלעד ארדן: לכן, בדקות הקרובות אנחנו נציג מצגת ובה השינויים שאנחנו מציעים לבצע בתקנות.

גלעד ארדן: מי שהוביל את התהליך של השינויים זה פרופסור סטליאן גלברג, שהוא ראש האגף למניעת רעש וקרינה יחד עם הצוות המקצועי שלו, יחד עם המחלקה המשפטית של המשרד.

גלעד ארדן: בוועדה שבחנה את השינויים היו גם חברים נציגי הרשות לאיכות הסביבה של עיריית תל-אביב, איגוד ערים חיפה.

גלעד ארדן: אנשים שיש להם ניסיון רב במקומות צפופים שבהם יש תלונות רבות של הציבור על מטרדי רעש.

גלעד ארדן: עורכת הדין הדס פיקסלר תציג את השינויים שמופיעים בתקנות.

גלעד ארדן: צריך לזכור שאלה שינויים מול מצב קיים בתקנות הקיימות.

גלעד ארדן: אנחנו לא באים פה עכשיו לתקן עולם, וכפי שאדוני העיר, והוא צודק מבחינתו, אבל אנחנו לא חושבים שדרך התקנות אפשר להסביר דברים שאולי צריך להסביר אותם בחוקי יסוד כמו עבודה בשבת ודברים אחרים.

גלעד ארדן: אנחנו מדברים מול מצב קיים, שמאפשר יצירת מטרדי רעש בשעות מסוימות.

גלעד ארדן: המגמה היא לצמצם את אותם מטרדי רעש ולהביא ליותר שקט וליותר שלווה בסביבת המגורים.

גלעד ארדן: לכן, אני מבקש מעורכת הדין פיקסלר להציג את התיקונים הספציפיים שאנחנו מציעים לעשות בתקנות הקיימות.

גלעד ארדן: תודה.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני, אני מודה לך.

דוד אזולאי: אני אתייחס לדברים לאחר שנראה את המצגת.

הדס פיקסלר: תודה רבה.

הדס פיקסלר: כמו שאמר השר, באמת המטרה בתיקון זה להחמיר את ההגבלות הקיימות היום על גרימת רעש, ובהמשך להעלות את גובה הקנסות בגין גרימת רעש שמנוגד לחוק, וזה באמצעות צו ברירות משפט, שלאחר שיהיה לנו נוסח מאושר של התקנות נתקן גם את הצו הזה.

הדס פיקסלר: התקנות האלה בוחנות בחינה מהותית של האם נגרם מטרד רעש, וקובעות הוראות שמטרתן למנוע ולצמצם את המפגעים האלה.

הדס פיקסלר: כמו שציין השר, מטרדי הרעש הם בעיה יומיומית, בעיה שגורמת לטרדה להרבה תושבים ומתקבלות הרבה מאוד תלונות.

הדס פיקסלר: נתונים שיש כאן, ואתם רואים, מספרים מאוד גבוהים של דוחות שניתנו על ידי המשטרה, שהתקבלו הן בעיריית תל-אביב והן במשרד להגנת הסביבה.

הדס פיקסלר: התקנות מציעות מספר תיקונים ושינויים, כמו גם בנוסח שמונח לפניכם וגם אציג אותם עכשיו במצגת: רעש שנגמר מבניה ומשיפוצים – אנחנו מציעים להרחיב את השעות שבהן אסור לגרום לרעש.

הדס פיקסלר: להקדים את השעה שבה השיפוצים צריכים להסתיים הן בימי חול והן בערבי ימי מנוחה, גם לגבי שיפוצים שנעשים בדירות וגם לגבי עבודות בניה וחפירה שנעשות תוך שימוש בציוד כבד או במכונות.

הדס פיקסלר: איסור חדש שהתקנות מוסיפות, שלא היה בעבר והמשרד וכן הרשויות המקומיות זיהו צורך בו הוא להגביל את השימוש בחזיזים ובזיקוקין שגורמים לרעש.

הדס פיקסלר: קודם כל, לאסור באופן מוחלט על נפצים ועל חזיזים ולאסור להפעיל זיקוקין אם זה בקרבה לאזור מגורים ובשעות שאחרי 22:00 בלילה.

הדס פיקסלר: יש החרגה שאנחנו נדבר עליה בהמשך לגבי יום העצמאות, פורים ויום ירושלים.

הדס פיקסלר: עוד נושא שבו התקנות ממש מבשרות בשורה - -

ירון מור: סליחה, יש שגיאת כתיב.

ירון מור: אין "זיקוקים".

ירון מור: יש "זיקוקין די-נור".

ירון מור: זיקוקים זה כאשר מזקקים משהו.

ירון מור: אז אם מדברים על לזקק משהו, בסדר.

גלעד ארדן: אדוני, זאת מצגת וזה לא נוסח התקנות.

גלעד ארדן: כשנקרא את נוסח התקנות תוכל להעיר בשמחה.

גלעד ארדן: זאת מצגת ראשונית ואני לא המנהל כאן, כמובן, אבל מניסיוני, כשעוברים על הנוסח כולם יכולים להעיר את ההערות והיושב ראש מכריע.

ירון מור: אני פשוט מתקן שגיאת כתיב...

הדס פיקסלר: כמובן שכוונתו לאסור על מה שגורם לרעש ולא על דברים אחרים.

דוד אזולאי: לאדוני השר קשה להשתחרר מראשות ועדת הכלכלה...

הדס פיקסלר: אני חייבת לציין שקיבלנו את אישור מחלקת נוסח החוק לתקנות האלה ונבדוק את זה.

הדס פיקסלר: עוד בשורה שהתיקון מציע לגבי אזעקות קוליות ברכב, שזה דבר שגורם למטרד מאוד משמעותי בסביבת המגורים השקטה שלנו.

הדס פיקסלר: בתוך חצי שנה מפרסום התקנות מוצע לאסור על התקנה והפעלה של מערכות אזעקה קוליות חדשות.

הדס פיקסלר: לגבי כלי רכב שבהם מותקנת מערכת אזעקה כזאת – תינתן תקופה של 4 שנים, שבמסגרתה יהיה צורך להתקין, ככל שמעוניינים בכך, מערכות אזעקה או מיגון חלופי.

הדס פיקסלר: היום יש אימובילייזר, יש מערכות שונות, קודן, ואין צורך באזעקות רועשות.

הדס פיקסלר: עוד נושא שהתיקון לתקנות מוסיף אותו ואין עליו התייחסות בתקנות הקיימות: נושא של הפעלת ציוד גינון.

הדס פיקסלר: אנחנו מגבילים את השעות שבהן מותר להפעיל ציוד גינון שגורם לרעש, גם בימי חול וגם בערבי ימי מנוחה, שבהם האיסור חמור יותר ומגביל יותר את השעות בהן מותר.

הדס פיקסלר: איסור נוסף שאנחנו מציעים הוא לאסור באופן גורף על שימוש במפוחי עלים באזורי מגורים - -

דוד אזולאי: יישר כוח.

הדס פיקסלר: - - מפוחי עלים זו תופעה של השנים האחרונות.

הדס פיקסלר: אנחנו והרשויות המקומיות מקבלים מספרים גדלים והולכים של תלונות על מטרד שגורמים המפוחים האלה ואנחנו מציעים להוציא אותם החוצה, אל מחוץ לאזורי מגורים.

הדס פיקסלר: לגבי רעש שמקורות בכלי נגינה, ברדיו וטלוויזיה – אנחנו מציעים להחמיר את האיסור באופן שמי שרוצה לשמוע רדיו או טלוויזיה או לנגן באופן רועש, להקפיד על כך שזה לא יישמע בבית מגורים אחר, אם זה בשעות הערב.

הדס פיקסלר: מי שכן מעונין לנגן בביתו יצטרך לסגור את החלונות ולדאוג שלא ייגרם מטרד לשכניו מכך שהוא אוהב לנגן או להאזין לרדיו ולטלוויזיה בקול רם.

הדס פיקסלר: שימוש במערכות כריזה ובמגבירי קול – גם פה התיקון מציע להחמיר.

הדס פיקסלר: לא לשים מערכות כאלה באופן שנשמע באזור מגורים, ובשעות הצהריים והלילה לאסור על כך באופן מוחלט, שאי אפשר יהיה בלילה שתהיה תופעה שאנחנו יושבים בבית ושומעים קולות מהדהדים מבחוץ.

הדס פיקסלר: יש חריגים, לא כולם מפורטים במצגת ואומר בקצרה: צלצול של בית ספר – אם בשעת חירום יש צורך להפעיל מערכת כזאת, אם מדובר על שוטר או חייל שבעת פעילות מבצעית מפעיל רמקול, על כל האיסור לא יחול.

הדס פיקסלר: לגבי רעש שמקורו בקול אנושי – גם דבר שיכול להיות לפעמים מאוד מטריד.

הדס פיקסלר: אנחנו אוסרים לגרום רעש שנשמע באזור מגורים ובעצם, שוב, מרחיבים את השעות שבהם אדם יהיה זכאי לשקט ולשלווה בביתו.

הדס פיקסלר: אלה העיקרים.

הדס פיקסלר: תודה רבה.

דוד אזולאי: אני מודה לך.

דוד אזולאי: אדוני השר, אני עברתי ברפרוף על התקנות ואני רוצה לציין ולהעיר כמה דברים.

דוד אזולאי: אני מברך על היוזמה כי כפי שאמרתי בפתיחת דבריי, זו יוזמה ברוכה שבעצם נוגעת לכל אחד ואחד מאתנו, כאזרחי מדינת ישראל.

דוד אזולאי: טוב שהמשרד להגנת הסביבה נקט ביוזמה הזאת.

דוד אזולאי: יחד עם זאת, אנחנו יודעים שהכוונה והמטרה של התקנות הללו זה בעיקר למנוע מפגעים סביבתיים ולשפר את איכות החיים ולצמצם ככל האפשר את מטרדי הרעש בבית, בשכונה ובכל מקום.

דוד אזולאי: אחד הדברים שהתקנות לא התייחסו אליהם זה שאין סנקציה כנגד אלה המפרים את התקנות.

קריאה: יש...

דוד אזולאי: אני שמח שיש, ואנחנו בוודאי בהמשך נוכל להתייחס לזה אבל יש לי התחושה שבאיזה שהוא מקום שכחו גם שאנחנו מדינה יהודית.

דוד אזולאי: כדוגמה, אם למשל ישנם מקומות שמפעילים צופרים או מוסיקה כדי להודיע על כניסת השבת, ועושים את זה בדרך כלל 10 דקות לפני כניסת השבת, או למשל כאשר בחודש הרמאדן מפעילים תופים כדי להשכים קום לתפילת הבוקר או המואזין בתוך הישובים המעורבים או השכנים לישובים היהודיים.

דוד אזולאי: חודש אלול, השופר הולך וחזק וידוע שיהודים קמים בראש חודש אלול בשעות המוקדמות של הבוקר לאמירת סליחות ותקיעת שופר.

דוד אזולאי: יש הנוהגים בחג השבועות ללמוד כל הלילה, לשיר ולרקד ושמחת בית השואבה בחג הסוכות.

דוד אזולאי: מערכת הכריזה היישובית ביישובים קטנים, בקיבוצים, בכפרים, זה אחד האמצעים לכנס את התושבים ולהביא לידיעתם כל מיני דברים חשובים.

דוד אזולאי: הפיצוצים במחצבות, פינוי האשפה בשעות הבוקר המוקדמות ואותן מכוניות שכולנו מכירים אותן, החל מ"אלטע זעכן" וכלה באותן מכוניות עם מערכת הגברה שעוברות בשכונותינו עם האבטיחים ותות השדה וכולי וכולי, דווקא בשעה שהחלטתה לנוח ביום שיש אחר הצהרים.

דוד אזולאי: כולנו מכירים את זה, ובדיוק אז עוברת אותה מכונית, אותם טרקטורונים שעוברים בתוך השכונה.

דוד אזולאי: אני מניח שאולי נתנו על כך את הדעת ואני גם מזכיר את נושא רעש המטוסים, שאני מבין שזה לא בסמכות המשרד להגנת הסביבה אבל אלה שגרים באותם אזורים יודעים עד כמה הסבל הוא גדול.

דוד אזולאי: בכל אופן, אני בכוונה הצפתי פה כמה נושאים על מנת שבעלי המקצוע יתנו על כך את הדעת בהמשך הדיונים כי הנושאים האלה חשובים.

דוד אזולאי: באותה מידה שאדוני התכוון לטובה בתקנות הללו, להועיל ולא להזיק, הרי שאם נתעלם מחלק מהדברים שהזכרתי פה, הרי שאנחנו פוגעים באיכות חייהם של מספר אוכלוסיות במדינת ישראל.

דוד אזולאי: לכן, אמרתי לך את זה ואני אומר לך גם עכשיו, אדוני, היה סמוך ובטוח שהתקנות הללו נמצאות בידיים נאמנות.

דוד אזולאי: אנחנו נעשה עבודה טובה ונדאג לכך שיצאו תקנות שיהיו לטובת כלל הציבור במדינת ישראל.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני.

גלעד ארדן: ברשותך, משפט אחד: אני בהחלט מסכים אתך, אדוני היושב ראש, שלא כל מפגעי הרעש במדינת ישראל מטופלים בתקנות הללו.

גלעד ארדן: חלק מהדברים שאדוני ציין אין שום צורך לטפל בהם.

גלעד ארדן: הם כבר היום מהווים עבירה על החוק.

גלעד ארדן: אם אדוני ציין את הכריזה של המואזינים בשעות מסוימות, הרי שזו עבירה על החוק.

גלעד ארדן: האם במסגרת מדיניות האכיפה בישראל או האם במסגרת החלטות של המשטרה, שיש לה גם סמכות להפעיל שיקול דעת במדיניות האכיפה שלה, העבירה הזאת נאכפת או לא נאכפת?

גלעד ארדן: אני אומר לך שברוב המקרים היא לא נאכפת, אפילו לעתים גם למרות בקשות של המשרד.

גלעד ארדן: להבדיל או שלא להבדיל, אדוני כרך את הדברים יחדיו אז אני גם אענה יחדיו: הצפירה המבשרת את כניסת השבת, גם היא, בלי קשר לתקנות שמונחות כאן, על השולחן, מהווה עבירה על התקנות הקיימות מזה עשרות שנים.

גלעד ארדן: האם אדוני יודע שאי פעם משטרת ישראל קנסה את מפעילי הצופרים המבשרים את כניסת השבת?

גלעד ארדן: לטעמי או למיטב ידיעתי איש מאתנו לא יטען כך, ואני לא חושב שהמצב צריך להשתנות כי באותם אזורים שיש את אותה צפירה שמבשרת את כניסת השבת, הציבור מעונין במידע הזה ולכן, טוב עושה המשטרה שהיא לא קונסת.

תומר רוזנר: זה לא נתון לשיקול דעת.

גלעד ארדן: מה לא נתון לשיקול דעת?

תומר רוזנר: זה לא נתון לשיקול דעת המשטרה כי כל אדם יכול להגיש משפט פלילי על העבירה הזאת.

גלעד ארדן: זה נכון לגבי כל עבירה שהמשטרה לא אוכפת.

תומר רוזנר: לא, כי קובלנה פלילית יכול להגיש כל אדם במקרה הספציפי הזה.

תומר רוזנר: אם אדם גנב, אדם פרטי לא יכול להגיש נגדו משפט פלילי.

גלעד ארדן: יש עוד עבירות שהמשטרה לא תמיד נותנת - -

תומר רוזנר: אדוני אומר שמכיוון שחלק מהציבור מעונין, אז המשטרה לא אוכפת את האיסור.

תומר רוזנר: אבל במקרה הספציפי הזה, כוח הקובלנה לא נתון רק בידי המשטרה אלא כל אדם יכול להגיש קובלנה פלילית.

גלעד ארדן: יכול להיות שאתה צודק, אדוני היועץ המשפטי, אני לא מתווכח עם המומחיות שלך אבל בתוך עמי אני יושב ואני מתקשה לראות את האזרחים שינהלו קובלנה ארוכה ויוציאו על כך אנרגיה וכסף כדי להגיע למצב שימוצה הקנס הקבוע בתקנות כנגד מפעיל הצופר המודיע על כניסת השבת.

גלעד ארדן: בכל מקרה, מה שאני מנסה לומר זה שזה ממילא אסור על פי התקנות הקיימות עשרות שנים.

גלעד ארדן: אני הייתי מבקש מכבוד יושב ראש הוועדה וחברי הוועדה, שאם רוצים בכל זאת לשפר את איכות חייהם של אזרחי המדינה, לא הייתי מציע דרך התקנות הללו או דרך התיקונים שאנחנו מציעים לנסות עכשיו להפוך סדרי עולם בדברים שיפתחו, אולי, ויכוחים בין סקטורים באוכלוסייה.

גלעד ארדן: אנחנו ניסינו להביא את התיקונים שהם רלוונטיים לרוב אזרחי המדינה ושהם קונספטואליים.

גלעד ארדן: אם יש טענות אחרות כלפי התקנות, אני חושב שאפשר לנסות לשכנע את המשרד להגיש תקנות נפרדות או לפנות למשטרה בנוגע למדיניות האכיפה שלה או להגיש חקיקה פרטית.

גלעד ארדן: חבל לי ואני חושב שחבל גם לעם ישראל שהרבה מאוד דברים טובים שיש כאן, שישפרו את איכות החיים של אזרחי המדינה ימתינו דיונים רבים ואולי כלל התקנות לא יאושרו בגלל שנכניס בהם דברים שהם שנויים במחלוקת, אבל כמובן שזה לפתחה של הוועדה והיא זו שתחליט.

גלעד ארדן: תודה.

דוד אזולאי: אדוני השר, תודה רבה.

דוד אזולאי: כפי שאמרתי, אנחנו נעשה הכל על מנת להוציא תקנות מתחת ידינו כי כולנו מעוניינים בכך.

דוד אזולאי: נעשה הכל כדי שזה יהיה רק טוב.

דוד אזולאי: אני בטוח שיש פה דברים שמדברים לכלל הציבור ולאו דווקא לסקטור כזה או אחר.

דוד אזולאי: הזכרתי כמה נושאים שקשורים לסקטורים מסוימים אבל האמן לי, אם מדובר על עבודה בשבת, גם שכן שאינו שומר שבת לא היה רוצה שהשכן מעליו יבצע את השיפוצים בעיצומו של יום שבת, שהוא יום המנוחה של כולם, גם של אותו יהודי שאינו שומר שבת.

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת ניצן הורביץ, בבקשה.

ניצן הורוביץ: תודה אדוני היושב ראש, שלום אדוני השר, קודם כל, אני מברך את השר ואת המשרד להגנת הסביבה על התקנות האלה.

ניצן הורוביץ: הגיע הזמן ואפשר אפילו לומר: סוף סוף יש כאן ריענון נחוץ ביותר של תקנות.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לומר לכם שהבעיות האלה הן בעיקר קיימות בעיר.

ניצן הורוביץ: רוב הישראלים מתגוררים בישובים עירוניים, ורוב הישראלים מתגוררים בבתים משותפים.

ניצן הורוביץ: זאת צורת המגורים המקובלת במדינה הזאת.

ניצן הורוביץ: דעו לכם שיותר מ-70% מהתלונות של אנשים על מפגעים ומטרדים בעיר נוגעים לסוגיות של רעש.

ניצן הורוביץ: יותר מ-70%.

ניצן הורוביץ: אם זה רעשים ממקורות שהוזכרו כאן כמו שיפוצים, אזעקות, מפוחים, כלים חקלאיים, כלי רכב ופריקת סחורות וכל מיני דברים כאלה, יש יותר מ-70% מהתלונות של אנשים בכלל על מפגעים סביבתיים בעיר.

ניצן הורוביץ: רעש הוא אלמנט מאוד דרמטי בענין הזה.

ניצן הורוביץ: אני יכול לספר שחלק ניכר מהתלונות שאני מקבל אותן, כחבר כנסת מהשורה, נוגעות לענייני רעש.

ניצן הורוביץ: העניינים האלה מציקים במיוחד לילדים, לאוכלוסייה מבוגרת, מציקים לכולנו וצריך לטפל בזה.

ניצן הורוביץ: אני חושב שהתקנות כאן מקיפות שורה ארוכה של עניינים מאוד חשובים.

ניצן הורוביץ: למשל, נושא התיקונים והשיפוצים, שהוא היום מופקר מבחינת רעש וגורם סבל להרבה מאוד אנשים ולא רק בשבת.

ניצן הורוביץ: אני מסכים לחלוטין עם היו"ר שעבודות כאלה שנערכות בשבת, ואני לא אדם דתי אבל שבת הוא גם יום המנוחה שלי, וזה פוגע בצורה קשה ביותר.

ניצן הורוביץ: פריקה, טעינה וטלטול של מכלים וסחורות בשעות לא מקובלות, באופן לא מקובל.

ניצן הורוביץ: נפצים וכל מיני פיצוצים, אזעקה קולית ברכב, שזה מטרד של ממש.

ניצן הורוביץ: אני גר בבית משותף ברחוב צפוף בעיר ואני אומר לכם שזו בעיה קשה ביותר.

ניצן הורוביץ: ציוד גינון ומפוחי עלים – טוב שנאמר "ציוד גינון" ולא רק מפוחי עלים כי גם יש ציוד גינון נוסף שגורם לרעשים בלתי נסבלים, בלתי נחוצים.

ניצן הורוביץ: בענין הזה אני חושב שיש קונצנזוס ציבורי מאוד רחב סביב הענין הזה.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לומר שאני מחזק את היושב ראש.

ניצן הורוביץ: אנחנו, בוועדה הזאת, נעשה עבודה יסודית.

ניצן הורוביץ: אני חושב ששמעתי גם טענות כנגד חלק מהתקנות או כנגד פרטים של חלק מהתקנות.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד לכם שפה מילה המפתח היא "התחשבות הדדית".

ניצן הורוביץ: כשאדם חי בעיר, כשאדם חי בבית משותף, בדירה בבנין דירות עם אנשים מכל מיני סוגים, המפתח הוא "התחשבות הדדית".

ניצן הורוביץ: היו טענות כנגד תקנות מחמירות מדי כאן לגבי כל מיני דברים, והיו דברים שהשמיע היושב ראש לגבי רעשים מטעמי דת.

ניצן הורוביץ: מילת המפתח היא "התחשבות הדדית".

ניצן הורוביץ: אף אחד מאתנו לא רוצה להשבית שמחה, אף אחד מאתנו לא רוצה לפגוע בחופש הפולחן.

ניצן הורוביץ: הענין הוא המידתיות.

ניצן הורוביץ: צופר שבת שהוא חזק מאוד והולך ומתחזק וגם מלווה בשירים ובפזמונים ובכל מיני משאיות שנוסעות בעיר ועושות כל מיני חינגות כאלה, ברעש מחריש אוזניים ביום שישי אחרי הצהרים או מואזין עם רמקולים ממסגדים בווליום מאוד קשה, שמפריע לתושבי היישוב עצמו ולא לתושבי יישובים שכנים, גם זה קורה, אבל כשהם עצמם מתלוננים על כך.

ניצן הורוביץ: אפשר לעשות ולקבל את כל הדברים בתנאי שיש התחשבות וזה נעשה באופן מידתי.

ניצן הורוביץ: זה מה שאני חושב שצריך לעשות ואת האיזונים האלה ננסה לקיים כאן, בתקנות האלה.

ניצן הורוביץ: בשורה התחתונה אני אומר לשר: כל הכבוד, הדבר בעיתו, חשוב מאוד.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני.

דוד אזולאי: חבר הכנסת חמד עאמר.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אדוני השר, קודם כל אני רוצה לברך את השר על ההצעה של התקנת התקנות האלה.

חמד עמאר: אנחנו צריכים להסתכל על כל הכיוונים.

חמד עמאר: הזכירו את המואזין.

חמד עמאר: אני גר ביישוב מעורב, אני דרוזי, ואצלנו אין מואזין.

חמד עמאר: אבל אני חושב שדברים כאלה אנחנו צריכים להחריג כי אני לא רוצה לראות אזרח, תושב דרוזי, שמפריע לו המואזין או תושב נוצרי מחר שילך להגיש קובלנה פלילית נגד אותו מוסלמי ואותו מואזין, שזה הפולחן הדתי שלו.

חמד עמאר: אני לא רוצה לראות את זה, אדוני השר.

חמד עמאר: אני לא רוצה להיכנס לדברים האלה, ודווקא דברים מסוימים צריך להחריג בחוק, בתקנות האלה, וללכת לכלל הציבור.

חמד עמאר: כשמתקינים תקנות אנחנו צריכים לבדוק את כל הכיוונים של התקנות, את מי אנחנו משרתים ואת מי אנחנו לא משרתים.

חמד עמאר: אני קראתי את התקנות ויש דברים כמו האזעקה לרכב.

חמד עמאר: בשבוע שעבר קיבלתי רכב ואחד התנאים של חברת הביטוח זה אזעקה בתוך הרכב.

חמד עמאר: היום אזעקה רדומה ולא רדומה, אז כאן אנחנו נכנסים לדברים שאנחנו לא יודעים אם אנחנו יכולים לעמוד בהם כי אותה חברת ביטוח תדרוש ממך להתקין אזעקה, התקנות כאן מונעות להתקין אזעקה וצריך לבדוק את הנושא הזה.

חמד עמאר: מפוח עלים – אני חושב שאנחנו יכולים להגביל את הנושא הזה בשעות.

חמד עמאר: לא יכול להיות שנסתור את זה באופן גורף, ונחזיר את הדברים אחורה, שיצטרכו לעשות עם מטאטא ולאסוף את העלים עם מטאטא.

חמד עמאר: אז אני חושב שאם ניכנס לתקנות, אנחנו נבדוק כל תקנה ותקנה ונוציא את התקנות הכי טובות שיכולות להיות.

חמד עמאר: תודה רבה.

דוד אזולאי: תודה לך אדוני.

דוד אזולאי: מר דניאל מורגנשטרן, בבקשה.

דניאל מורגנשטרן: אדוני היושב ראש, כבוד השר, אני מייצג כאן את הנהלת מלר"ז, והיא העמותה הראשונה, הסביבתית, שקמה בעקבות החוק למניעת מפגעים, חוק כהנוביץ מ-1961.

דניאל מורגנשטרן: ראשית, אני רוצה לברך אותך, אדוני השר.

דניאל מורגנשטרן: אני חושב שאנחנו הולכים ומגדלים כאן, בארץ, דור של חרשים ודורות של חרשים, ואני חושב שהתקנות האלה היו צריכות לבוא לפני 20 או 30 שנה, ויפה שעה אחת קודם.

דוד אזולאי: על זה נאמר:

דוד אזולאי: מוטב מאוחר מאשר בכלל לא.

גלעד ארדן: לפי ההערות של חברי הוועדה - -

דוד אזולאי: אדוני, תנוח דעתך בענין הזה.

דוד אזולאי: אני מודיע לך שנמצא את הקונצנזוס המשותף על מנת להעביר.

דניאל מורגנשטרן: חבר הכנסת ניצן הורביץ, ואני רוצה להיתלות באילנות גבוהים, אמר ש-72% בערך מהאנשים גרים בדירות - -

ניצן הורוביץ: לא, מהתלונות של נפגעים בעיר.

ניצן הורוביץ: 70% מהתלונות הן על מפגעי רעש.

דניאל מורגנשטרן: האחוז של שגרים בדירות עוד יותר גדול, אחוז הדירות.

דניאל מורגנשטרן: אגב, אדוני היושב ראש, ישנה דרך להתגבר על כך וזה נקרא: הבניה הירוקה.

דניאל מורגנשטרן: הבניה הירוקה מאפשרת לנו היום, בבניינים חדשים ובבניינים שאנחנו משפצים אותם, להכניס בידוד אקוסטי או בידוד תרמו-אקוסטי.

דניאל מורגנשטרן: כלומר, הוא מבודד גם בפני רעש וגם בפני חום, וזה פתרון נוסף לכל התקנות שאנחנו הולכים להתקין.

דניאל מורגנשטרן: המילה האחרונה – אדוני השר, יושבים כאן נציגי משטרת ישראל.

דניאל מורגנשטרן: ישנן תקנות למניעת רעש באולמות שמחה.

דניאל מורגנשטרן: התקנות האלה, לצערי הרב, מניסיוני, אינן נאכפות היום.

דניאל מורגנשטרן: זה בעיקר במקומות של רעש שנעשה באירועים עם צעירים אבל לא רק בצעירים.

דניאל מורגנשטרן: גם באירועים מכובדים מאוד, באולמות תרבותיים מאוד אנחנו עדים לכך שכמות הדציבלים שנשפכת על אוזנינו היא לא 85 ולא 95 אלא לעתים הם עוברים על 100 ו-110 דציבלים.

דניאל מורגנשטרן: כשאתה מגיע לאיש שמפעיל את מערכות הכריזה הוא אומר שזה לא נכון וזה הרבה פחות.

דניאל מורגנשטרן: האוזן שלי כבר מורגלת, אחת כן ואחת לא, כי אחת כבר יצאה מכלל שימוש, ועדין אני מבחין בכך.

דניאל מורגנשטרן: איפה החוק?

דניאל מורגנשטרן: אנחנו הולכים היום לתקנות חדשות, הרבה יותר רחבות, עם פריסה שתיגע בכל אזרח.

דניאל מורגנשטרן: התקנות שנוגעות באולמות שמחה הן הרבה יותר מצומצמות, האפשרות לאכוף אותן הרבה יותר גדולה, ואני פונה לשר ללכת ולאכוף את התקנות האלה.

דוד אזולאי: תודה אדוני.

דוד אזולאי: יש פה מישהו מהמשרד להגנת הסביבה שמעוניין להתייחס לנושא?

דוד אזולאי: עד שתחליטו, אתן ליושב ראש התאחדות קבלני השיפוצים, ערן סיב.

דוד אזולאי: בבקשה אדוני.

ערן סיב: תודה.

ערן סיב: אני מייצג את קבלני השיפוצים במדינת ישראל.

ערן סיב: אני רוצה לברך את השר ואת הוועדה בנושא התקנות.

ערן סיב: התקנות מאוד חשובות אך יחד עם זה יש לי כמה סייגים: בענף השיפוצים לא מדובר על אזעקות ולא על מואזין ולא על שום דבר אחר.

ערן סיב: מדובר בפרנסה של אנשים.

ערן סיב: גם מ-2 עד 4 מותר לנו לעבוד אבל אנחנו מנחים את האנשים שלנו בהתחשבות בזולת.

ערן סיב: להוריד משעה 10 בערב ל-8 ערב, אנחנו מוצאים את החוק הזה כחוק פופוליסטי, לא ישים.

ערן סיב: אני לא חושב שמישהו יאכוף את החוק הזה במדינת ישראל.

ערן סיב: נכנסתי לאתר של המשטרה וכתוב שם שזה לשיקול דעתו של השוטר.

ערן סיב: אף אחד לא יכול לדעת אם הרעש חזק, חלש או בינוני.

ערן סיב: שיקול דעתו של השוטר.

ערן סיב: בחוק הזה אנחנו נפגעים קצת כי במקום שנוכל לעבוד עד 10 ערב ונוכל לגמור את השיפוץ כמה שיותר מהר כדי שהשכנים יוכלו לישון בשקט, אנחנו נצטרך להאריך טיפה את השיפוצים ולקצר את יום העבודה בשעתיים.

ערן סיב: אנחנו היחידים שנפגעים מהחוק הזה, ואני מוצא לנכון להגיד את הסייגים האלה כדי לעדכן את הוועדה כי מדובר כאן בפרנסה של 15,000 קבלני שיפוצים במדינה.

גלעד ארדן: וכולם עובדים בלילה.

גלעד ארדן: ...

ערן סיב: לא, אבל יש שיפוצים שנעשים בלחץ, בלוח זמנים מאוד מאוד קצר וחייבים להתחשב בדברים האלה גם כי היום בעלי הדירות לוקחים קבלן שיפוצים ואומרים לו: על כל יום אחור אנחנו רוצים 100 דולר פיצוי.

ערן סיב: יש כאלה דברים השכם והערב.

ערן סיב: אז למה לקצר את היום של קבלן השיפוצים במדינת ישראל?

גלעד ארדן: מאיזה שעה אתה יכול לעבוד?

ערן סיב: במקום עד 10 בערב עד 8 בערב, כשהעבודה של קבלן השיפוצים לפעמים כרוכה ברעש, אין מה לעשות.

ערן סיב: אנחנו עובדים עם הידיים ואנחנו צריכים לעשות רעש וזה בעל כורחנו ולא בגלל שאנחנו רוצים לעשות את זה.

ערן סיב: זו הפרנסה שלנו וזו העבודה שלנו.

ערן סיב: החוק הזה היה עשרות שנים עד שעה 10 בערב ואף אחד לא התנגד ולא אמר מילה.

ערן סיב: אף אחד לא אמר שום דבר.

קריאות: באמת?

קריאות: - -

ערן סיב: השעתיים האלה לא יזיקו ולא יוסיפו לאף אחד.

גלעד ארדן: למה אם אני רוצה להרדים את הילדים שלי ב-9 בערב אני לא יכול?

ערן סיב: ואם הילדים שלך רוצים לישון בצהרים, אז מה?

ערן סיב: אותו דבר, אין הבדל.

ערן סיב: גלעד, אנחנו רוצים לגמור את השיפוץ - -

גלעד ארדן: אני לא גלעד בשבילך - -

ערן סיב: סליחה, כבוד השר...

גלעד ארדן: אני גם לא "כבוד" אבל אם התחלת בפופוליזם, לפחות תנהג כבוד בכנסת ובמוסד הזה.

גלעד ארדן: תטען את הטענות שלך בלי חלוקת ציונים לפופוליזם ולכל מיני.

גלעד ארדן: אני רוצה לשכנע את הוועדה שבאיזון אינטרסים, בין זכותו של רוב הציבור להשכיב את הילדים שלו לישון לפני 10 בלילה, לבין האיזון שלכם לעשות שיפוצים עד 10 או עד 8, אני רוצה עד 8.

גלעד ארדן: הכנסת תחליט שלא, אני מכבד את הכנסת ואין שום בעיה.

גלעד ארדן: אל תגיד שזה פופוליזם.

גלעד ארדן: כמו שאני לא בא אליך בטענות - -

ערן סיב: אני מבקש רק דבר אחד, אם אפשר להוסיף: בענף הבנין אפשר לעבוד 24 שעות סביב השעון ובענף השיפוצים זה לא קיים וגם לא ביקשנו את זה.

דוד אזולאי: למה?

דוד אזולאי: אתה יכול לבקש מה שאתה רוצה.

דוד אזולאי: יש מישהו מהמשרד להגנת הסביבה?

דוד אזולאי: בבקשה.

מרגריטה רוגינסקי: אני סגנית ראש אגף למניעת רעש וקרינה במשרד להגנת הסביבה.

מרגריטה רוגינסקי: אני יושבת ראש ועדה מקצועית שהוקמה לצורך עדכון התקנות.

מרגריטה רוגינסקי: הצורך בעדכון התקנות היה ממש נחוץ בגלל שזה כבר הרבה שנים, כפי שנאמר, כבר 20 שנה וידענו שיש נושאים שאז, לפני 20 שנה לא חשבו עליהם.

מרגריטה רוגינסקי: אנחנו עבדנו בשיתוף פעולה עם רשויות מקומיות וגם נפגשנו עם הנציגים של הרשויות המקומיות כדי לקבל את הדעות שלהם.

מרגריטה רוגינסקי: גם בוועדה הכנסנו במיוחד נציגים של רשויות מקומיות.

מרגריטה רוגינסקי: מה שחשוב הוא שגם שמנו לב לתלונות שאנחנו מקבלים.

מרגריטה רוגינסקי: יש לנו ניסיון רב לדבר עם אנשים שסובלים מרעש.

מרגריטה רוגינסקי: לפעמים זה קצת מוזר שאנחנו אומרים שאדם סובל מזה.

מרגריטה רוגינסקי: כן, הם סובלים.

מרגריטה רוגינסקי: יש אנשים שממש לא ישנים בלילה ואחר כך מגיעים במצב חירום לבתי חולים.

מרגריטה רוגינסקי: הוועדה, בכל נושא שהיא דנה, ואתם רואים שהיא דנה בכל נושא ונושא גם בתקנות הקיימות וגם שעדכנו אותם, היא חשבה על איזון אינטרסים ומה שקשור, למשל, לשיפוצים ואתרי בניה או משהו אחר.

מרגריטה רוגינסקי: יש נושאים שאנחנו לא שינינו בגלל שלגבי קריאות "אלטע זאכן" וכול מיני דברים, ויש נושאים שידענו שזה נושא כואב ואנחנו מקבלים הרבה פניות, ואז הכנסנו את זה לתקנות, כמו מפוחי עלים, כמו זיקוקין די-נור, וזה הכל היה בדיונים ולא החלטה סתמית.

מרגריטה רוגינסקי: היה שיקול דעת מכל הצדדים וניסינו למצוא פתרון שישפר את התנאים של תושבי ישראל.

דוד אזולאי: אני מודה לך, גברתי.

דוד אזולאי: עו"ד דן כרמלי, סמנכ"ל איגוד לשכות המסחר, בבקשה.

דן כרמלי: תודה אדוני היושב ראש.

דן כרמלי: אדוני השר, חברי הכנסת, אני מאוד התחברתי, יותר מהכל, לדבריו של חבר הכנסת הורביץ במושגים של "התחשבות הדדית" ו"מידתיות".

דן כרמלי: ברור לכולנו וכולנו תושבים, אדוני היושב ראש, בדיוק כמו שאמרת, וגרים באזורי מגורים ורובנו בשכונות עם בתי משותפים, שזאת גם היתה כוונתו של מחוקק המשנה.

דן כרמלי: בעצם ליצור לנו סביבת מגורים יותר איכותית, יותר נוחה ויותר שקטה, וזה בסדר גמור.

דן כרמלי: יש לנו אינטרסים חברתיים אחרים כגון: אירועים המוניים בתחומי תרבות, ספורט, דת, אסיפות למיניהן, כנסים, אירועי חג, שברור הוא שצריך במסגרת התקנות האלה לתת את המשקל הראוי בענין הזה ולתקן אותם כך שיתאפשר בפועל לקיים את האירועים האלה, גם באזורי מגורים.

דן כרמלי: אחת ההצעות שהוצעה כאן במסגרת התקנות היא הצעה לתת לרשות המקומית את הסמכות לאפשר במקרים חריגים, למרות שמדובר באזור מגורים, כן לקיים את האינטרס הציבורי של אסיפות, כנסים, תערוכות ואירועים המוניים אחרים שמותרים על פי הוראות כל דין.

דן כרמלי: הבעיה המרכזית בענין הזה היא שהאירועים האלה מוגבלים על פי נוסח התקנות לשעה 10 בערב בלבד.

דן כרמלי: ממילא מדובר ואין התייחסות בתקנות לשני דברים מרכזיים: אירועים מעין אלה מתקיימים בשני אזורים: אזור קבוע, אזור שפועל על פי רישיון קבע, שבו ממילא מתקיימים אירועים המוניים, אירועים אחרים, אירועי חג, מסיבות וחגיגות, ואירועים חד-פעמיים.

דן כרמלי: על פי לשון התקנות, כפי שהן מנוסחות היום, אם ניקח אפילו את כיכר רבין, לצורך הענין, בתל-אביב, שהוא מקום שלא מתקיימים באופן קבע אירועים המוניים אבל מקבלים רישיון והיתר להפעיל בו אירוע המוני, אסיפות, הפגנות, מופעי מוסיקה, מופעי דת ואירועי דת אחרים חל, למעשה, על פי נוסח התקנות.

דן כרמלי: היום הרשות המקומית לא יכולה, גם אם היא רוצה וגם אם זה נכון וגם אם זה מידתי וגם אם זה מאוזן, לאפשר אירוע לאחר השעה 10.

דן כרמלי: לא ניתן להפעיל רמקולים על פי נוסח התקנות לאחר השעה 10.

דן כרמלי: ההצעה שאנחנו מבקשים, ואנחנו לא באים רק להגיד את הדברים אלא אנחנו גם מציעים הצעות קונסטרוקטיביות.

דן כרמלי: כמובן שבמהלך דיוני הוועדה בנושא התקנות לגופן אנחנו נבהיר זאת, אבל אנחנו נציע לאפשר כן, באירועים ציבוריים כפי שמוגדר בתקנות, תוך הרחבה שלהם לצורך הענין, כן לאפשר לרגולאטור המקומי דהיינו: לרשות המקומית, כן לתת היתר מיוחד לקיום אירוע המוני או אירוע ציבורי, כלשונו בתקנות.

דן כרמלי: מעבר לזה, מיד אבקש ליו"ר פורום זיקוקי הדי-נור באיגוד לשכות המסחר לומר כמה דברים בענין הזה.

דן כרמלי: גם שם, לענין הפעלת זיקוקי די-נור, יש צורך להבין שיש מקומות במדינת ישראל שממילא ניתן להם רישוי להפעיל אירועים, להפעיל אירועים ציבוריים, להפעיל אירועים המוניים.

דן כרמלי: שם אולי כדאי להסדיר במסגרת התקנות הללו או במסגרת תקנות אחרות את האפשרות לאפשר למי שיש לו רישיון קבע גם להפעיל זיקוקי די-נור.

דן כרמלי: הרי לא נרצה למנוע מהציבור והמאזרחים במדינת ישראל, שאמנם רוצים לישון בשקט במקומות מגורים אבל באולמות אירועים או בחגיגות שלא לאפשר להם להפעיל זיקוקי די-נור, שזה סוג של ביטוי שמחה טבעי ונורמאלי שנפוץ מאוד בעולם כולו וגם באירופה.

דוד אזולאי: אז מה שאדוני אומר זה בעצם שאפשר להפעיל את הזיקוקין הללו גם ב-12 בלילה לטובת התושבים, למרות שזה מפריע לשכנים שגרים בסביבה.

דן כרמלי: ממש לא.

דן כרמלי: אם ניתן למקום רישיון קבע, רישוי עסקים.

דן כרמלי: ניתן לו רישוי לעסוק בתחום של ניהול אירועים מסוג זה או אחר, הרי צריך לקחת בחשבון במסגרת אותו רישיון גם את האפשרות לתת לו רישיון קבע להפעיל זיקוקי די-נור במסגרת ההגבלות הכלליות או רישיון מיוחד לאותו מקרה.

דוד אזולאי: אני חושב שלא יעלה על הדעת שבעל אולם שיש לו רישיון עסק ושהוא מפעיל את העסק כאולם אירועים, שכל ערב בשעה 11 או 12 בלילה יפעיל את הזיקוקין.

דוד אזולאי: זה לא הגיוני.

דוד אזולאי: אם זה קורה לנו פעם ביום העצמאות, שעושים זיקוקין כאלה – זה עוד סביר.

דוד אזולאי: אבל מדי לילה בלילה לעשות את המעשה הזה, אני חושב שבענין הזה אדוני בוודאי לא מתכוון לדבר הזה.

דן כרמלי: אני מסכים עם אדוני, רק צריך לקחת בחשבון את הדברים במסגרת רישיון הקבע שניתן.

דוד אזולאי: אנחנו ניקח את הדברים הללו בחשבון ובוודאי במסגרת הדיונים גם נשמח לקבל ממך נייר עמדה ולהעביר אותו לוועדה.

דן כרמלי: אני רוצה לסיים ולומר שהתיקונים שמבוקשים על ידי איגוד לשכות המסחר בענין הזה, שמייצגים גם פורום של מארגני ומפיקי אירועים המוניים וגם פורום של יבואנים ומפעילי זיקוקי די-נור הוא לעשות ולקחת בחשבון עניינים מידתיים סבירים, ולאזן בין אינטרסים טבעיים של הציבור, הן כתושבים שרוצים לגור בשקט והן ציבור, באופן טבעי, כולנו שותפים לאותה קבוצה שרוצה לקיים אסיפות, אירועים, מסיבות, תערוכות וכיו"ב.

דן כרמלי: תודה אדוני.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני.

צבי שרף: אני מנכ"ל התפעול של התאחדות קבלני השיפוצים והייתי רוצה להרחיב על דברי היו"ר שלנו.

דוד אזולאי: הוא כבר דיבר.

צבי שרף: נכון, אבל הוא נקטע באיבו בעקבות חילוקי דעות - -

דוד אזולאי: הוא לא נקטע, הוא אמר את כל מה שהיה לו להגיד.

דוד אזולאי: אתן לך 2 דקות.

דוד אזולאי: בבקשה אדוני.

צבי שרף: המחוקק אפשר לקבלני שיפוצים לעבוד מ-7 בבוקר עד 10 בלילה, והיו הרבה משפטים בנושא.

צבי שרף: בית המשפט החליט לקצר את זמן השיפוצים.

צבי שרף: מדובר במוסדות חינוך, בתי חולים, בי ספר שממוקמים בשכונות מגורים ואנחנו אמורים למסור אותם למדינה עד ה-1 בספטמבר מוכנים, לא משנה בשעות.

צבי שרף: אז המחוקק רצה לעזור לכולם, גם לקצר את זמן הסבל של התושבים וקבע שבמקומות מסוימים יהיה ניתן לעבוד עד 10 בלילה על מנת לקצר את סבל התושבים, ומדובר על שיפוצים הכרחיים.

צבי שרף: זה הכל, תודה רבה.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני.

אורי בלום: אני מנהל את האגף התרבות בעיריית חיפה.

אורי בלום: חברי פה, מעמותת מלר"ז, דיבר על דור החרשים.

אורי בלום: ברשותך, אני אדבר דקה וחצי בשם דור החרשים.

אורי בלום: מדינת ישראל לא מדינה עשירה.

אורי בלום: ההיצע שלנו, של מתקנים ושל מקומות שבהם אפשר לערוך אירועים הוא לא גדול.

אורי בלום: מטבע הדברים נובע שהדברים האלה נערכים באזורים שהם אזורי מגורים.

אורי בלום: ציין חבר הכנסת הורביץ את נושא המידתיות.

אורי בלום: תקנות ושעות מוחלטות לא מאפשרות בשום צורה שהיא מידתיות.

אורי בלום: אני מניח שלרוב חברי הכנסת המכובדים שיושבים בוועדה יש עוזרים, אני מניח שחלקם עוזרים צעירים ואני מניח שהם יודעים באיזה שעות הם משחררים אותם הביתה.

אורי בלום: חברים, אל תטעו.

אורי בלום: רוב הדור הצעיר במדינת ישראל עובד היום עד מאוד מאוחר.

אורי בלום: אי אפשר להתחיל אירוע, חוויה, כל פעילות שהיא פעילות תרבות לפני השעה 8, 8:30 בערב ומכאן שגם אי אפשר לסיים אותה בשעה 10 בלילה, שזה מה שמייצר המצב של תקנות מוחלטות.

אורי בלום: התוצר המיידי של תקנות כאלה זה פשוט להסתכסך עם דור שלם במדינת ישראל, דור צעיר, שבסך הכל מחפש ביטוי ופורקן.

דוד אזולאי: מי מנע ממנו לבלות?

דוד אזולאי: אבל למה זה על חשבון המשפחה עם הילדים שילכו לישון...

אורי בלום: אתייחס לזה.

אורי בלום: רעש, ואני בכובעי השני מ"מ ישוב ראש איגוד ערים חיפה להגנת הסביבה, שהיה שותף לתהליך הזה.

אורי בלום: רעש הוא במקרים רבים ענין עקרוני.

אורי בלום: לאדם שסובל ממפגעי רעש יום אחרי יום, שעה אחרי שעה, אני אהיה הראשון לתקנן תקנות.

אורי בלום: אבל יש אירועים שהם מקומיים, יש אירועים שהם נקודתיים, יש אירועים שנערכים פעם או פעמיים או שלוש פעמים בשנה, והמידתיות שתבוא לידי ביטוי שבהחלטה של הרשות המקומית, איפה ומתי היא מאפשרת, זה בדיוק מה שייתן את ההבדל.

אורי בלום: ברשותך, אני רוצה להתייחס למה שאמרת.

אורי בלום: אני חי בעיר מעוברת.

אורי בלום: מבחינתי, צפירת השבת היא הכרח, היא חלק ממה שמזכיר לי שאני חי בעיר מעורבת והיא חלק מהביטוי שהציבור הדתי מקבל בשביל להזכיר לאנשים שלו שהוא חי בעיר מעורבת.

אורי בלום: יש לנו 4 מסגדים בעיר, וכל שנה, פחות או יותר באותן תקופות, אנחנו סובלים מתלונות של תושבים כלפי המסגדים.

אורי בלום: אנחנו מייצרים דיאלוג, אנחנו מביאים את אנשי המסגדים למול התושבים ואנחנו מייצרים מינונים נכונים לרמת הרעש.

אורי בלום: דיאלוג היא הדרך לפתור דברים.

אורי בלום: הידברות היא הדרך לפתור דברים ולא תקנות וחיתוכים שהם מוחלטים.

אורי בלום: במאמר מוסגר ואחרון, לגבי חבריי מהאיגודים השונים: בעוד שאני מזדהה עם חלק מהדברים שנאמרו, אתם חייבים לזכור והוועדה הזאת חייבת לזכור שלכל החלטה כזאת יש השלכה לכיוון אחר.

אורי בלום: מנהל אגף התברואה בעיריית חיפה ישמח מאוד לעצור את הטרנספורטים של הזבל ב-4 לפנות בוקר, לא לשלם שעות נוספות ולעשות את זה ב-7.

אורי בלום: אבל אז אני זורק 250 משאיות לכבישים בשעה 7 או 8 בבוקר.

אורי בלום: אז הדיון יעבור לוועדת התחבורה.

אורי בלום: חברים, חיפה לא דומה לתל-אביב, היא לא דומה לירושלים.

אורי בלום: ירושלים לא דומה לבאר-שבע.

אורי בלום: יש לאפשר לרשויות המקומיות להתייחס בצורה הנכונה למפגעים האלה בתחומן.

אורי בלום: תודה.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני.

דוד אזולאי: כפיר כהן, יועץ משפטי של השלטון המקומי, בבקשה.

כפיר כהן: תודה אדוני.

כפיר כהן: בוקר טוב.

כפיר כהן: כולם בירכו ואנחנו נצטרף, כמובן, לברכות.

כפיר כהן: מי כמו השלטון המקומי, הרשויות המקומיות שנדרשות לענין מפגעי רעש באופן יומיומי.

כפיר כהן: לפחות אני, ביושבי כאן, מתחבר לדבריו של היושב ראש, שאנחנו באים לתקן תקנות, יהיו נכונות וצודקות ככל שיהיו, אנחנו לא יכולים לאפשר להן מצד אחד לתקן ומצד שני להרע או לגרום לאיזה שינוי כזה או אחר שיפגע בתושבים מצד אחר.

כפיר כהן: אני רוצה לומר שלגבי תקנה 10, ויושבים כאן שני נציגים מעיריית תל-אביב ומעיריית רמת-גן, מנהלי אגפי תברואה שלנושא כלי גינון ומפוחים, אנחנו מוצאים את התקנה הזאת לא מידתית וגורפת מדי במידה כזאת שלא תאשפר לרשויות המקומיות, שזו אחת מהחובות שלה, לקיים גינון ציבורי כתיקונו, גם לקיים ניקיון ברחובות, גם בשטחים ציבוריים וגם ברחובות.

כפיר כהן: חזרה לטאטוא של עלים בכל מיני מגרפות ומטאטאים ידניים.

כפיר כהן: זה משית עלויות כוח אדם שהרשויות המקומיות לא תוכלנה לעמוד בהן וזה לא נכון.

כפיר כהן: מה גם שצריך שוב להתייחס לזה במידתיות הנכונה.

כפיר כהן: אפשר להגביל את זה בשעות, אפשר לתחום את זה בדציבלים, ויש כאן תחקיר מעמיק שעשתה עיריית תל-אביב לגבי סוגים של מפוחים.

כפיר כהן: צריך לדעת על הצרכים מצד אחד, כשאנחנו מברכים מצד שני.

כפיר כהן: זאת הכוונה הכללית ואשמח אם אדוני יאפשר לשני האדונים הנכבדים לומר דבר או שניים בענין.

דוד אזולאי: השלטון המקומי יודע שיש חשיבות לעמדות שלו ולכן, אני מציע גם לך, אדוני, שתעבירו את נייר העמדה שלכם למחלקה המשפטית של ועדת הפנים.

דוד אזולאי: תודה אדוני.

ניצן הורוביץ: כן, אבל מה שאתם מציעים באופן קונקרטי.

ניצן הורוביץ: לא רק להגיד "לא" אלא גם מה "כן".

ניצן הורוביץ: זה מאוד חשוב.

כפיר כהן: בהחלט.

כפיר כהן: אני פתחתי בברכה - -

ניצן הורוביץ: זה יפה להגיד "פתחתי בברכה" ואז להגיד: אני לא מסכים לשום דבר.

כפיר כהן: אמרתי שאנחנו נדרשים לענין, אבל אמרתי שמצד שני צריך להתחשב - -

דוד אזולאי: אני מניח שיש כמה דברים שהוא מסכים אתם, ואנחנו נמצא את הדרך.

דוד אזולאי: בבקשה, אדוני.

אלי לוי: אני יושב ראש חטיבת המפיקים בלשכת המסחר.

אלי לוי: אנחנו מייצגים אלפי מפיקים ואנשים שפועלים כל השנה בתחום האירועים בארץ.

אלי לוי: אנחנו מציגים מסמך עמדה לגבי מידתיות ובעיקר, הדבר הכי משמעותי זה נושא של גמישות.

אלי לוי: אנחנו צריכים להבין שברגע שמותקנת תקנה, ואני מדבר על אותם אנשים שעובדים בשטח ומוציאים רישיון לאירוע או פעילות כזאת או אחרת, ברגע שמותקנת תקנה יש היום מודעות מאוד גדולה לאיכות הסביבה ואני מניח שאתם יודעים את זה, לכל מה שקשור לאיכות החיים.

אלי לוי: ברגע שתהיה תקנה שלא יוכלו לעמוד בה, מבחינת המפיקים לצורך הענין הזה, ובואו נדבר ברמה הפרקטית, אמפי קיסריה, שכל המופעים הגדולים מתקיימים שם, בשעה 10 על פי אותה תקנה יופסק אירוע, אין יותר גרוע מאמפי קיסריה, פארק רעננה וכן הלאה.

אלי לוי: היום נפתח שבוע הספר העברי בישראל בכיכר רבין, בשעה 10 יצטרכו לסגור את מערכת הכריזה ואנשים הולכים הביתה.

אלי לוי: הבקשה היחידה שלנו, כדי לא לחזור על הדברים והם נאמרו וגם נכתבו, שאת אותה מידתיות שמדברים עליה, את אותה גמישות צריכים לקחת בחשבון ולא להחליט בצורה חד-משמעית שזה שעה 10 אלא להשאיר את זה לשיקול דעתה של אותה מחלקה שמאשרת את קיום האירוע לשעה 11.

אלי לוי: תודה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

ירון מור: אני יו"ר פורום זיקוקי הדי-נור בלשכת המסחר.

ירון מור: קודם כל, תקנות זה דבר טוב, זה למען העם, זה למען התושבים.

ירון מור: אני רוצה להעלות מצב שקיים היום אצלנו:

ירון מור: אנחנו עובדים מעל שנתיים עם אלפי שעות עבודה של עשרות אנשים על תקנות של חוק חומרי נפץ, הפעלת זיקוקי די-נור מול משרד התמ"ת, הפיקוח על העבודה בנושא הייבוא.

ירון מור: היום במדינת ישראל אומצו התקנות האירופאיות וניתן תקן ישראלי לתקנות האלה, של כל נושא זיקוקין די-נור במדינת ישראל.

ירון מור: בניירת שאנחנו קיבלנו, בהצעה לתקנה הזאת, כאשר אתם הולכים וסוגרים לנו את העסק, אתם סוגרים ל-2000 אנשים כרגע, במעגל הראשון, את הפרנסה.

דוד אזולאי: סלח לי שאני מתפרץ לדבריך אבל תשמע, זה מקומם אותי ואגיד לך למה: זה קרה לנו בוועדת הכלכלה לפני שבועיים בערך, כאשר עלה שם הנושא של הדבקת דברי פרסומת בלובי של הבניינים המשותפים, בתוך המעליות, על קירות הבתים ועל הדלתות.

דוד אזולאי: בדיוק אותה טענה נשמעה, שאנחנו הולכים לפגוע באלפי עובדים.

דוד אזולאי: אתה עושה את אותו דבר עכשיו.

דוד אזולאי: רבותי, אי אפשר שבכל דבר תבואו ותשתמשו בטיעון הזה.

דוד אזולאי: אין פה כוונה לפגוע באף אדם שעובד לפרנסתו.

דוד אזולאי: המטרה שלנו היא שמעבר לפרנסה יש גם איכות חיים.

דוד אזולאי: אתה לא יכול להפעיל זיקוקין בשעות לא מקובלות.

דוד אזולאי: - -

ירון מור: יותר ממקובל עלי מה שאדוני אומר.

ירון מור: ..

דוד אזולאי: - - אני מכיר אנשים עם תינוקות בבית, שכששומעים את ה"בומים" האלה ב-11 ו-12 בלילה, הם גמרו את הלילה שלהם, זה נגמר.

דוד אזולאי: אז מה, תפצה אותם?

דוד אזולאי: מה תעשה כנגד הדבר הזה?

ירון מור: אדוני צודק במאה אחוז ואני אתך בענין הזה.

ירון מור: אבל כשבאים ואומרים: זיקוקין די-נור לא, - -

קריאות: אף אחד לא אמר.

דוד אזולאי: אדוני, בדברי הפתיחה שלי אמרתי שאם מדובר על אירוע חד-פעמי, יש אירוע של 100 שנים לתל-אביב, יש את יום העצמאות, והציבור מבין ומודע לדברים האלה.

דוד אזולאי: לא כשמדובר על אירוע יומיומי, אולם אירועים שנמצא סמוך לבתי מגורים - -

ירון מור: אבל אם יש לו רישוי עסקים?

דוד אזולאי: אז מה אם יש לו רישוי עסקים?

דוד אזולאי: תסלח לי, יגבילו אותו.

דוד אזולאי: לא יעלה על הדעת שכל לילה יפעילו זיקוקין די-נור.

דוד אזולאי: זה מטרד איום ונורא לאותן משפחות - -

ירון מור: מאה אחוז.

ירון מור: אז בואו נשב בוועדה, ויש תקנות זיקוקין די-נור.

ירון מור: יש קטגוריות לזיקוקי די-נור, יש זיקוקין די-נור שקטים והיום אוסרים את זה.

ירון מור: בתקנה הספציפית הזאת אתם אוסרים את זה.

ירון מור: יש זיקוקין די-נור - -

דוד אזולאי: יש להם משתיק קול?

ירון מור: אלה זיקוקין די-נור שאין להם את מטען חומר הנפץ שפורץ את הזיקוק לצדדים.

יוסי ענבר: אם זה לא גורם לרעש, אז אין בעיה.

יוסי ענבר: כתוב: הגורמים לרעש.

ירון מור: דבר נוסף:

ירון מור: כל הנושא של חזיזים – הנושא הזה משמש אותנו להדמיה בכדי שאנשים לא יפגעו באימונים ברשות שדות התעופה, במשרד הפנים, במשרדי ממשלה.

ירון מור: אתם באים ואומרים כאן: נושא של חזיזים – לא.

קריאות: - -

יוסי ענבר: כל יום שעה שעה?

ירון מור: לא כל יום ולא שעה שעה, אבל אתם הורדתם את נושא המידתיות, אתם לא מסתכלים על זה.

ירון מור: מי שכתב את הדברים מתחיל בשגיאות כתיב שלא יודע מה זה זיקוקין די-נור, וזה ממשיך הלאה - -

קריאות: - -

ירון מור: סליחה, רבותי, תנו לי לסיים.

ירון מור: זה ממשיך הלאה בדברים אחרים.

ירון מור: נעשתה כאן עבודה, ויש כאן תקנות, ויש תקן ישראלי לנושא זיקוקין די-נור שמותאם לתקן האירופאי, אומץ על ידינו, אומץ על ידי ממשלת ישראל.

ירון מור: יש חוק חומרי נפץ, שכשבאים ואומרים שאסור נפצים, זאת אומרת שגם חבלן משטרה לא יכול לתקוף מטען חבלה מסוכן באזור מגורים כי אסור נפצים או אסור חזיזים.

ניצן הורוביץ: תסלח לי, זה מגוחך.

ירון מור: יכול להיות שזה מגוחך בעיניך, אבל בעיני, מול כמות של אנשים - -

דוד אזולאי: המטרה איננה מקדשת את האמצעים.

דוד אזולאי: אתה לא יכול לבוא ובשביל שתפעיל באמצעות זיקוקין, תוכל היום להגיע להשוואה של מטעני נפץ - -

ירון מור: אבל מה שנכתב בנייר הזה הוא נפצים וזיקוקין.

ירון מור: אני יוצא חיל הים, קצין חבלה ביחידת צלילה.

ירון מור: אנחנו צריכים עכשיו להפסיק את האימונים בעתלית.

ירון מור: עתלית זה פחות מ-1000 מטר רדיוס מכל אזור מגורים.

ירון מור: ..

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני, אני מודה לך.

גיל ארויו: ברשות

גיל ארויו: כם, אני רוצה להמשיך את עמדתו של נציג השלטון המקומי.

גיל ארויו: המפוחים הוא לא יקיר הטכנולוגיה של הרשויות.

גיל ארויו: אנחנו מפעילים מפוחים, לפעמים, על מנת ליצור מהירות, גמישות ואיכות ניקיון.

גיל ארויו: איכות ניקיון זה חלק מבסיס איכות החיים כמו שהרעש.

גיל ארויו: אנחנו מסכימים לתקנות שבעצם אי אפשר להתחיל עם זה ולהמשיך עד אין קץ.

גיל ארויו: לכן, נכון ליצור את המידתיות ונכון ליצור את רמת הדציבלים הדרושה על פי תקנות הרעש.

גיל ארויו: אנחנו, בעיריית תל-אביב לדוגמה, בכל מכרז ומכרז זה כתוב.

גיל ארויו: דבר שני, אנחנו עושים מדי חודש בדיקות אקראיות לכל המפוחים שעובדים בעיר.

דוד אזולאי: באיזה שעות הם עובדים?

גיל ארויו: בשעה 7, 8, 9 וכדומה.

גיל ארויו: חלק מהמפוחים עובדים ב-6 בבוקר.

גיל ארויו: יש נוהל הפעלת מפוחים.

גיל ארויו: המפוחים שעובדים ב-6 בבוקר עובדים אך ורק באזורי תעשיה ובאזורי בילוי ולא באזורי מגורים.

גיל ארויו: לשם זה מיועד מאחר ובשעה יותר מאוחרת כן להסית אותם לכיוון אזורי המגורים, וכך ניתן לנקות עיר כמו תל-אביב שיש בה גם עסקים וגם אירועים וגם אזור תעשיה וגם מגורים.

גיל ארויו: אני חושב שנציג השלטון המקומי יציג דף עמדה ועצה שתיצור את המידתיות והראיה לשלב גם את התושבים וגם את הצורך העירוני כדי ליצור את התהליך הזה.

גיל ארויו: ברשותך, אני רוצה להצטרף לנציג עיריית חיפה בנושא פינוי האשפה.

גיל ארויו: הרי הפינוי בשעות המוקדמות של הבוקר, יחסית זה פינוי מינימאלי אצלנו.

דוד אזולאי: אני לא אכנס לפירוט בנושא פינוי פחי אשפה אלא אסביר לך מה: יש בהחלט פינוי אשפה במרכזי הערים ממש ברחובות ראשיים, שם יכולה להיווצר בעיה.

דוד אזולאי: אבל יש לפעמים כאשר פינוי האשפה נמצא בתוך השכונות, לא ברחוב ראשי, וזה בהחלט יכול להתבצע במשך היום ולא גורם לשום הפרעה בתנועה.

דוד אזולאי: צריך לדעת להבחין בין הדברים האלה ואני בהחלט מסכים עם הגישה הזאת, יש בזה משהו.

דוד אזולאי: פינוי האשפה מתבצע בלילה כדי לא לגרום לפקקי תנועה במשך היום.

דוד אזולאי: כשמדובר בשכונות צדדיות, שאין שם גורם הפרעה, למה לעשות את זה באמצע הלילה?

גיל ארויו: נכון.

גיל ארויו: אני חושב שיש צורך למפות את זה ולעשות את זה בצורה ראויה ומידתית אבל זה גם ייצור גודש לא פשוט בשעות הרעש של העיר.

ניצן הורוביץ: 6 בבוקר זה לא סביר?

דוד אזולאי: לפעמים מדובר גם על 4 לפנות בוקר ובימי החגים הם מקדימים כדי להספיק, ואנחנו מכירים את זה.

קריאה: החוק הקיים אומר שאסור לטלטל פחי אשפה לפני השעה 6 בבוקר, ואנחנו טוענים שזה סביר.

דוד אזולאי: לא שמעתי מה אמרת.

ראובן שמר: החוק הקיים אומר שאסור לך לטלטל עגלות אשפה, פחי אשפה לפני השעה 6 בבוקר.

דוד אזולאי: אני חושב שתוכל לשמוע פה אחד אחד את האנשים והם יגידו לך בכמה רשויות עושים את זה לפני השעה 6 בבוקר, ב-4 ו-5 לפנות בוקר.

דוד אזולאי: עזוב.

דוד אזולאי: נגיע לתקנות ונדבר על זה.

דוד אזולאי: אולי אדוני רוצה שזה יהיה המצב אבל המציאות היא לא זאת.

ראובן שמר: אני לא מסכים עם זה, אדוני.

ראובן שמר: אני מנהל אגף התברואה, הפיקוח ורישוי העסקים של עיריית רמת-גן ואני יכול להגיד מספר דברים על מה שנאמר פה: ראשית, ברמת-גן מתחילים לפנות אשפה ב-6 בבוקר, לא לפני.

ניצן הורוביץ: זה מאה אחוז, זה בסדר.

ראובן שמר: כמו כן, אני מזדהה עם מה שאמרתם פה בענין המידתיות.

ראובן שמר: כמו באולמות שמחה, שאנחנו אוכפים את נושא הרעש בניגוד למה שאמר פה חברי ממלר"ז, יש דרך רישוי לעסקים, אנחנו מתקינים מכשירים באולמות שמחה שמותקנות מערכות ההגברה, וזה חלק מרישיון העסק ולא צריך את משטרת ישראל כדי לאכוף את זה אלא ברגע שזה לא מותקן, אתה מבטל את רישיון העסק.

ראובן שמר: אפשר ללכת לכל הקצנה שרוצים.

ראובן שמר: נקודת המפתח היא המידתיות והמידתיות חשובה.

ראובן שמר: הגמישות לרשות המקומית, שאני מזכיר לכולם שגם פרנסי העיר הם נבחרי ציבור והם נבחרים על ידי התושבים הישירים שלהם, והם נותנים את הדעת לצורך של התושבים.

ראובן שמר: לא בכל פעם שיושבת עמותה או ארגון הם יודעים את הכל טוב יותר מאשר ראש העירייה, שנבחר ישירות על ידי התושבים שלו.

דוד אזולאי: תודה רבה.

ראובן שמר: אגב, לגבי הערת הביניים שנאמר פה: שנינו יודעים שבעיר רמת-גן הקריאות של כניסת השבת מלוות בדוחות, בהתאם לתלונות תושבים כי אתה לא יכול להתעלם בחוק הנוכחי מתלונה של תושב, אתה חייב להגיב.

ראובן שמר: שנינו מכירים את הרב שמקבל דוחות ואת בתי הכנסת שמקבלים דוחות כתוצאה מזה שמודיעים על כניסת השבת במערכות הכריזה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

גלעד ארדן: אתה יכול אח"כ לתת לי את שם הרב שמקבל דוחות על כריזה של כניסת שבת?

ראובן שמר: בוודאי.

עודד: ידידי, ראש פורום זיקוקין כרך את הפעילות הביטחונית של חזיזים בפעילות של יצרני זיקוקין וחזיזים.

עודד: אני רוצה לציין שבחוק המקורי יש סייג שאומר שזה לא חל על פעילות ביטחונית או מבצעית, והיחידות המיוחדות של המשטרה ושל אחרים לא יפגעו מהחוק הזה.

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: אדוני, היועץ המשפטי של הוועדה, בבקשה.

תומר רוזנר: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לנקודה אחת:

תומר רוזנר: אני לא אכנס לפרטי התקנות אלא למצב המשפטי הנוהג לגבי הדברים באופן כללי ואולי זה יפתיע את חברי הוועדה, אני מניח שאת השר לא, כי הוא מודע לזה.

תומר רוזנר: התקנות האלה יביאו לשינוי מזערי במצב המשפטי הנוהג כיוון שסעיף 6 לחוק מניעת מפגעים מאפשר לרשויות המקומיות לחוקק חוקי עזר הסוטים מהוראות התקנות.

תומר רוזנר: מרבית הרשויות המקומיות התקינו חוקי עזר באותם עניינים שבהם עוסקות התקנות, וקבעו בהם מועדים אחרים מהמועדים הקבועים בתקנות הקיימות ובאלה החדשות.

תומר רוזנר: כך, למשל, בדוגמאות שאנחנו בדקנו בעיריית תל-אביב, בעיריית ירושלים, עיריית רעננה, נקבעו מועדים ושעות אחרים לנושא של השיפוצים, לנושא של פינוי אשפה, לנושא של בניה חדשה, לנושא של כלי נגינה.

תומר רוזנר: כמעט כל הנושאים שבהם השר מבקש בתקנות החדשות לשפר את המצב, השינוי יהיה מזערי בתחולתו כיוון שהרשויות המקומיות לא יתקנו את חוקי העזר שלהן, ולשר, לצערנו, אין אפשרות לכפות עליהן תיקון מהסוג הזה ולכן, המצב המשפטי שהתקנות האלה יביאו לשינויו יהיה בשוליים בלבד, כי כפי שאמר חבר הכנסת הורביץ, רוב הבעיות הן בערים שבהן יש כבר חוקי עזר שבעצם קובעים הוראות אחרות מהענין הזה.

תומר רוזנר: אני מעיר את ההערה הזאת כי אולי ראוי שהשר ישקול לתקן את החוק בהקשר הזה, ולהבהיר את האפשרות של השר לגרום לשינוי גם בחוקי העזר לפי מדיניותו.

גלעד ארדן: אם מותר לי להגיב בקצרה: השר שקל כבר מזמן את מה שאתה הצעת.

גלעד ארדן: אני לא אוכל להגיד שהמחלקה המשפטית שלי מתלהבת מהשינוי הזה אבל השר בהחלט שקל את זה.

גלעד ארדן: אני לא מסכים אתך שהשינוי הוא מזערי כי רוב הרשויות המקומיות לא השתמשו בסעיף הזה לחוקק חוקי עזר שמקלים מהאיסורים הקיימים היום בתקנות.

גלעד ארדן: זה נכון שיש להן את האפשרות - -

תומר רוזנר: לא, אבל בדברים שאדוני מבקש להחמיר בהם, למשל, לגבי שיפוצים.

תומר רוזנר: אדוני מבקש לקבוע בחוק - -

גלעד ארדן: אז יש בעיריית תל-אביב חוק עזר שאושר בעבר, שאומר שעיריית תל-אביב יכולה לאשר גם בשעות מעבר למה שמותר, אם היא חושבת שיש שם ענין ציבורי.

גלעד ארדן: אבל לא כל העיריות עשו את חוק העזר הזה, ואם היום עירייה תרצה לעשות חוק עזר שעוקף את התקנות בהתאם לסעיף בחוק שמאפשר לה את זה, היא לא תקבל את הסכמתנו.

תומר רוזנר: לא זו הבעיה.

תומר רוזנר: הבעיה היא שרוב הרשויות המקומיות הלכו לפי התקנות הקיימות, למשל לגבי שיפוצים קבעו בשעה 10.

תומר רוזנר: אדוני מבקש עכשיו לשנות את השעה לשעה 8.

תומר רוזנר: חוקי העזר יישארו על כנם ולכן הם יקבעו שעה 10.

תומר רוזנר: אז ברוב הרשויות המקומיות לא יחול שינוי.

גלעד ארדן: קודם כל, אני לא בדקתי את כל חוקי העזר הקיימים היום עם הרשויות.

גלעד ארדן: דרך אגב, אתם אולי לא מבינים את זה אבל הרשויות המקומיות מעוניינות בתקנות הללו.

גלעד ארדן: יש עיריות כמו הוד-השרון ואחרות, ואנחנו לוקחים את מפוחי העלים כי הן מבקשות את זה כדי שיתאפשר להן לאסור באופן גורף על הנושא הזה.

גלעד ארדן: אני לא חושב שכל הרשויות מעוניינות דווקא שיהיה רעש ושהתושבים שלהן יהיו ממורמרים עליהם.

גלעד ארדן: אני חושב שיותר קל להם שהמשרד קובע סטנדרט מסוים והן מתיישרות לפיו.

גלעד ארדן: אם עירייה רוצה דווקא לאפשר יותר רעש, אני יכול להצטער על כך ואני בהחלט אשקול את מה שאתה אומר - -

דוד אזולאי: גם הציבור שלה ישפוט.

גלעד ארדן: בהחלט.

גלעד ארדן: לא כל דבר אני רוצה להשאיר לציבור המסכן לשפוט 5 שנים אחרי שהרעש יטריף את דעתו ויפגע בבריאותו.

גלעד ארדן: זה לא תפקידי.

גלעד ארדן: תפקידי לפעול להשליט את השקט במקום שאני חושב שהוא חובה שיהיה.

גלעד ארדן: בהחלט אקח לתשומת לבי את התיקון שאדוני מציע.

דוד אזולאי: אני גם מציע בהזדמנות זאת, אני פונה לנציג השלטון המקומי: קחו את ההערה של היועץ המשפטי לתשומת לבכם וכדאי שתבואו עם תשובה לענין הזה בדיונים שיתקיימו על התקנות כי ההערה הזאת חשובה.

דוד אזולאי: אחרת, כפי שאומר היועץ המשפטי, ברגע שהתקנות יתוקנו ונקיים על כך דיון ואתם, כשלטון מקומי, לא תיישמו את התקנות הללו, אז מה הואילו חכמים בתקנתם?

דוד אזולאי: אנא מכם התייחסותכם לנושא הזה.

דוד אזולאי: אדוני המנכ"ל, ביקשת רשות דיבור.

דוד אזולאי: בבקשה.

יוסי ענבר: אני לא אתייחס לכל מה שנאמר, אני מניח שהדיונים יהיו בהמשך ונקבל הערות בכתב.

יוסי ענבר: לנושא מפוחי העלים, שהוא נושא מרכזי: אני לא יודע מה זה מפוח שקט ומה זה מפוח רועש.

יוסי ענבר: איך אפשר לדעת מה זה מפוח ב-60 או 70 דציבלים?

יוסי ענבר: 80 דציבלים?

גיל ארויו: מה הבעיה?

גיל ארויו: יש מכשיר מדידה.

יוסי ענבר: איפה אתה מודד?

יוסי ענבר: באיזו נקודה?

קריאה: יש לי פה בדיקות.

קריאה: ..

יוסי ענבר: כלים מהסוג הזה עובדים בהתחלה אולי על 50 דציבלים אבל מה לעשות, הם לאט לאט מתקלקלים ורועשים יותר.

יוסי ענבר: זה הנושא שעליו אנחנו דנים פה אבל מפוחי עלים זה קומבינציה של שני נושאים משולבים: 1.

יוסי ענבר: זה הרעש 2.

יוסי ענבר: זה האבק.

יוסי ענבר: אנחנו מדברים על חלקיקי אבק דקים.

יוסי ענבר: אמנם זה לא התקנות האלה אבל - -

דני מורגנשטרן: החלקיקים שזה מרים.

דני מורגנשטרן: ..

יוסי ענבר: - - חלקיקי האבק שאנחנו מנקים מצדי הדרכים הם לא רק חלקיקי אבק נקיים אלא חלקיקי אבק שנושאים עליהם מזהמים, אם זה מתכות ואם זה חלקיקי שמן וכדומה, כך שהנושא הזה הוא רעה חולה שצריך להסיר אותה בכל דרך.

יוסי ענבר: אם תמציאו פטנט אחר, בסדר, ויש פטנטים אחרים מעבר למפוחי עלים.

יוסי ענבר: אני לא ראיתי בהרבה ערים בעולם שמשתמשים בהעברת הפסולת ממקום אחד לשני כי זה מה שזה עושה בדרך כלל, יוצר אבק ורעש.

יוסי ענבר: מה לעשות?

יוסי ענבר: לא יעיל ולא טוב אלא רק מזיק.

יוסי ענבר: לכן, אין שום סיבה לאשר המשך הפעלה של הדבר הזה.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני המנכ"ל.

דוד אזולאי: אנחנו חייבים לסיים את הדיון כי ב-11 מתחילה המליאה.

בן ציון סנדרס: אני גר בפתח-תקווה ואני מייצג את פה את עמותת "פתח-תקווה זה אני".

בן ציון סנדרס: אנחנו סובלים מהמפוחים האלה סבל רב.

בן ציון סנדרס: חוץ מזה שהעירייה הלכה ושתלה לפני שנת השמיטה עשרות אלפי שתילים, באים הגננים עם המפוחים האלה ומעבירים את העלים על השתילים האלה, זה שוכב שם יותר שמנה וכל פניה לעירייה היא ממש לריק.

בן ציון סנדרס: חלק מהשתילים האלה מתו בגלל כל העלים שמשאירים על השתילים.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: אדוני השר, משפט סיכום.

דוד אזולאי: בבקשה.

גלעד ארדן: שוב תודה להזמנה של הוועדה.

גלעד ארדן: לגבי מפוחי עלים, כפי שהמנכ"ל ציין זה נכון שהנושא של זיהום האוויר שלהם הוא בעייתי מאוד.

גלעד ארדן: התקנות האלה הן לא מכוחו של זיהום אוויר.

תומר רוזנר: אפשר לעשות גם וגם.

גלעד ארדן: אני מבהיר שאם מישהו ילך לבג"ץ...

דוד אזולאי: חומר למחשבה.

דוד אזולאי: ..

גלעד ארדן: הבעיה המרכזית, כפי שהמנכ"ל ציין, זה הרעש שהם גורמים.

גלעד ארדן: אנחנו לא השתכנענו שאפשר לפעול עם מפוחים שלא עוברים את ספי הרעש ויש גם בעיית אכיפה על הענין הזה.

גלעד ארדן: מכל הסיבות האלה אנחנו מעדיפים שהעיריות תמצאנה פתרונות אחרים לנושא הזה.

גלעד ארדן: דרך אגב, אותם אנשים, פועלים, שמסתובבים אתם, והם כמובן לא יכולים לדבר נגד המעסיקים שלהם, להם נגרם אולי הנזק הכבד ביותר גם מבחינת הרעש וגם מבחינת זיהום האוויר.

גלעד ארדן: בכל מקרה, מה שרציתי לבקש, אדוני היושב ראש, כיוון שהתקנות האלה כל כך חשובות, שאדוני ייקבע גם עוד כמה דיונים אדוני רוצה, ושננסה לקבוע שורה תחתונה להצבעה על התקנות, לפחות מתי שהוא בשבועות הקרובים.

גלעד ארדן: תודה רבה.

דוד אזולאי: תודה לך אדוני.

דוד אזולאי: אנחנו בהחלט ניקח בחשבון את בקשתך.

דוד אזולאי: אני רוצה לסכם את הדיון: אנחנו התחלנו את הדיון הזה ושמענו פה מגוון של טענות על החוק.

דוד אזולאי: יחד עם זאת, אני חושב שרוב הדוברים ברכו על היוזמה ואני בהחלט מצטרף למברכים.

דוד אזולאי: אני חושב שטוב עשה המשרד, בראשות השר, שהביא את התקנות הללו.

דוד אזולאי: בוודאי שיהיו דברים שנצטרך לשבת עליהם.

דוד אזולאי: אני בהחלט חושב שכל תקנה וכל סעיף בתקנות שנשנה – זה יהיה בהסכמה, וזה יענה על הדרישה של רוב הציבור.

דוד אזולאי: חלילה לנו לפגוע בפרנסתם של אחרים, זאת לא המטרה של התקנות אבל צריך לזכור שאסור שתהיה פגיעה באיכות חייהם של אזרחי מדינת ישראל, שלא חייבים לסבול ולשלם בבריאותם על מפגעי רעש שונים.

דוד אזולאי: אני מודה לך, אדוני השר.

דוד אזולאי: אני מודה לך, אדוני המנכ"ל.

דוד אזולאי: תודה רבה לכולם.

דוד אזולאי: הישיבה נעולה.