ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 251, 2010-06-06 12:00

אופיר אקוניס: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים בדיון על תקנות הנמלים (מעגנות), התשס"ז-2007.

אופיר אקוניס: נמשיך בקריאת הסעיפים ולא נחזור כעת לסעיפים שנותרו פתוחים.

אופיר אקוניס: כאשר נסיים את הדיון בסעיפים, נחזור למה שהיו עליו חילוקי דעות.

סיגלית ברקאי-ואקיל: בהמשך לדיון האחרון בוועדה ערכנו, בהתאם להנחיות של הוועדה, התייעצויות עם המפקח על הביטוח והעברנו התייחסויות גם לעיריית חיפה ולארגון הדייגים, בנוסף להתייעצויות רבות נוספות שערכנו.

סיגלית ברקאי-ואקיל: אנחנו מבקשים להבהיר שניהלנו התייעצויות עם רוב או כל הגורמים הרלוונטיים לתקנות הללו.

סיגלית ברקאי-ואקיל: מכיוון שהתקנות האלה אישורן מתעכב עוד ועוד אנו מקבלים עוד ועוד הערות.

סיגלית ברקאי-ואקיל: אני מבקשת להבהיר שהתייעצנו עם כל הגורמים ואנחנו ממשיכים לקבל הערות חדשות, עוד ועוד הערות.

אופיר אקוניס: נמשיך הלאה.

פרק שישי: תקנה 26 – הגדרה "בפרק זה – "שפיכה" – לרבות הזרמה, השלכה, פליטה, סילוק, דליפה או טפטוף.

פרק שישי: "רשיון העסק" – רשיון עסק לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח – 1968;"

אופיר אקוניס: יש לך משהו מיוחד להסביר כאן?

אופיר אקוניס: למישהו יש הערות?

אופיר אקוניס: אם לא, תקנה 26 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 27 – מניעת זיהום "(א) לא ישליך אדם כל חפץ או חומר בתחומי המעגנה, לא יניחו ולא ישפוך אותו אלא במקום שייעד לכך מנהל המעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) לא יבצע אדם בתחומי המעגנה פעולות שיש בהן כדי לגרום למפגע או לנזק סביבתי, ובכלל זה צביעה בהתזה, ניקוי חול, ניקוי חלודה או שטיפת סיפונים או מפרשים בדטרגנטים, אלא באישור מנהל המעגנה, שיינתן בכפוף לרשיון העסק של מפעיל המעגנה, ובתנאים שיתנה כדי להבטיח מניעת זיהום מי המעגנה מפעילות כאמור.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) על אף האמור בתקנת משנה (ב), בנמל טבריה לא ייתן מנהל המעגנה אישור לביצוע פעולות אלה, כאמור באותה תקנת משנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אהרון זיסו: בטבריה, מכיוון שזה מאגר מי שתייה, מנהל המעגנה גם אם ירצה לא יוכל להתיר את הפעולות האלה.

אהרון זיסו: אלה פעולות מזהמות.

אהרון זיסו: בכל מרינה צריך תנאים שיתנה מנהל המעגנה כדי לצמצם את הסיכון.

אהרון זיסו: בטבריה מנהל המעגנה לא יתיר פעולות כאלה, כי הן מזהמות.

איתי עצמון: רציתי להעיר לגבי תקנת משנה (א).

איתי עצמון: האיסור כאן כללי מאוד, מוחלט מאוד, אוסר על השלכה של כל חפץ או חומר במעגנה, או הנחה, או שפיכה, אלא במקום שייעד לכך מנהל המעגנה.

איתי עצמון: אני מציע לגדור את האיסור או לצמצם אותו, להבהיר על מה מדובר – אולי "איסור השלכה ככל שיש בכך כדי לגרום לנזק או לפגיעה בבטיחות השיט", או משהו בסגנון הזה.

קריאה: הכוונה למניעת זיהום הים.

איתי עצמון: אולי נאמר "ככל שיש בכך כדי לגרום לפגיעה בבטיחות השיט או בסביבה".

אופיר אקוניס: אם אין הערות, תקנה 27 מאושרת עם התיקון שהציע היועץ המשפטי של הוועדה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 28 – איסור צביעה ב-T.B.T "(א) לא יצבע אדם כלי שיט בתחום המעגנה בצבעים למניעת צמדת ים המכילים תרכובות בדיל אורגניות (T.B.T).

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) מנהל המעגנה, בבואו להתיר פעילות של צביעת כלי שיט, כאמור בתקנה 27(ב), יורה בכתב כי לא ייעשה שימוש בצבעים כאמור בתקנת משנה (א).

סיגלית ברקאי-ואקיל: " הוא ייתן מכתב שהוא מאשר.

אופיר אקוניס: תסבירי מה זה T.B.T.

סיגלית ברקאי-ואקיל: זה סעיף שנתבקשנו להוסיף על-ידי המשרד להגנת הסביבה.

רני עמיר: אני ראש אגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה.

רני עמיר: הכוונה לאסור שימוש בצבעים שמכילים חומר ביוציד, חומר רעיל לסביבה הימית שנקרא T.B.T, בדיל אורגני.

רני עמיר: החומר הזה הוצא משימוש בספנות בכל מדינות העולם.

רני עמיר: הכוונה שלנו ליישר קו גם בכלי שיט קטנים שעוגנים במעגנות.

רני עמיר: זאת הסיבה להוספת התקנה הזאת.

מורדי חבר: יש לי הערה על הקושי הגדול מאוד שנובע מ"יורה בכתב".

מורדי חבר: במסגרת ההתקשרות של מנהל המעגנה עם הקבלן שמבצע את העבודות יהיה נספח בטיחות שיאסור עליו להשתמש ב-T.B.T, אבל מנהל המעגנה עצמו לדעתי לא יכול לכל בעל כלי שיט שעולה לאיזו הספנה לתת באופן אישי את ההוראה הזאת בכתב.

מורדי חבר: לכן לדעתי התיקון של "יורה בכתב" לא נכון והמילה "בכתב" מיותרת.

רני עמיר: אנו סבורים שזה חובה.

אופיר אקוניס: האישור הוא החריג.

אופיר אקוניס: האיסור הוא כללי.

אהרון זיסו: האיסור קיים היום בפועל.

אהרון זיסו: הוא לא צריך עוד מכתב.

אופיר אקוניס: אבל רוצים שאת האישור החריג מנהל המעגנה ייתן בכתב.

אהרון זיסו: הוא לא נותן בכלל אישור.

אהרון זיסו: הוא נותן אישור לצבוע.

אהרון זיסו: הוא לא יכול לתת אישור לצבוע בצבעים שמכילים T.B.T.

אהרון זיסו: אישור צביעה לא צריך להיות בכתב.

מורדי חבר: באישור הצביעה רוצים שתהיה גם הוראה נוספת בכתב בעניין ה-T.B.T.

רני עמיר: הרי "יורה", אין לו משמעות אם הוא לא בכתב.

רני עמיר: יכול אדם א' להגיד: "אמרתי לו", ואדם ב' יאמר: "אבל לא אמרת לי".

רני עמיר: אם זה בכתב, זה סעיף קטן אחד שאומר: איסור צביעה ב-T.B.T.

רני עמיר: הוא חותם על זה ונסגר העניין.

אופיר אקוניס: תקנה 28 מאושרת ללא שינוי.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 29 – שפכים "(א) לא ישפוך אדם שפכים למי מעגנה או באתר שממנו יכולים שפכים להגיע למי מעגנה, ולא יורה ולא ירשה אדם שפיכת שפכים כאמור.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) לא ירשה משיט או בעל כלי שיט לשפוך או להזרים מכלי השיט שפכים למי מעגנה כאמור.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) שפכים המצויים בכלי השיט יוזרמו למיתקנים שייעד לכך מפעיל המעגנה לפי תקנה 46, בתנאים ובמועד כפי שיורה מנהל המעגנה; הוראות מנהל המעגנה לפי תקנת משנה זו יינתנו לפי הנחיות המפקח למניעת זיהום ים ולפי רשיון העסק של מפעיל המעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אהרון זיסו: יש מתקני קליטה בכלי שיט, גם לשפכים, גם לשמנים מלוכלכים, גם למי שיפוליים.

אהרון זיסו: במרינות מתקינים את המתקנים האלה.

אהרון זיסו: הכוונה למנוע את הזיהום.

אהרון זיסו: חל איסור להשליך, זאת הכוונה.

אהרון זיסו: אין כאן דבר חריג.

אהרון זיסו: זה איסור שהולך ומתרחב גם באמנות בין-לאומיות.

גיורא קדר: אני מן הפורום לקידום השיט.

גיורא קדר: אמנם בהמשך נראה חובה של מפעיל המעגנה להתקין מתקנים כאלה, אבל מה עושה אדם שנמצא במעגנה ואין בה את המתקנים האלה?

גיורא קדר: באופן אוטומטי הוא הופך להיות עבריין.

גיורא קדר: אני סבור שצריך להגביל את זה.

לאה ורון: ככל שמצויים מתקנים.

אהרון זיסו: בתקנה 46 מוטלת חובה על מפעיל המעגנה להתקין.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: תקנה 29 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 30 – פסולת "(א) בעת שהיית כלי שיט במעגנה, לא יניח משיט או כל מי שכלי השיט נמצא באחריותו, שתצטבר בו פסולת שמחמת מהותה או כמותה מזיקה לבריאות או מפריעה לשמירת הניקיון במעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) בכל עת שהיית כלי שיט במעגנה וטרם עזיבתו את מקום ריתוקו ליד הרציף, ידאג המשיט או כל מי שכלי השיט נמצא באחריותו, לאיסוף הפסולת המצטברת בכלי השיט ועל הרציף במכלי פסולת מתאימים ובטוחים הניתנים לאטימה, ולסילוק מכלי הפסולת כאמור למיתקן לאיסוף פסולת שייעד לכך מפעיל המעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) בתקנה זו ובתקנה 46, "פסולת" – למעט שפכים.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אופיר אקוניס: אם אין הערות, תקנה 30 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 31 – מניעת מפגעים "(א) בעל כלי שיט או משיטו אחראי לכך שכלי השיט במעגנה לא יהווה ולא יגרום מפגע כמשמעותו בפקודת בריאות העם, 1940.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) היווה או גרם כלי השיט מפגע כאמור, רשאי מנהל המעגנה להורות לבעל כלי השיט או למשיט, לסלק את המפגע או להעביר את כלי השיט ממקומו למקום אחר או להוציאו מהמעגנה, לפי העניין.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אהרון זיסו: זאת תקנה שנתבקשנו להכניס על-ידי משרד הבריאות.

אופיר אקוניס: לא ידעתי על הפקודה הזאת, פקודת בריאות העם, 1940.

אהרון זיסו: גם אני לא הכרתי את זה.

אהרון זיסו: הכנסנו את כל מה שאנו מבינים: שפכים, פסולת וכדומה.

אהרון זיסו: משרד הבריאות דרש להתייחס גם למפגעים לפי פקודת בריאות העם.

אילנה מישר: מבין משרדי הממשלה, מי שמופקד על מפגעים לפי פרקים מסוימים בפקודת בריאות העם זה המשרד להגנת הסביבה.

אופיר אקוניס: מה המשמעות של תקנה 31?

רני עמיר: הגברת צודקת.

רני עמיר: הפקודה הזאת היא פקודה מנדטורית, כמו כל הפקודות.

רני עמיר: השר להגנת הסביבה יש לו שם משקל.

רני עמיר: אנו לא ביקשנו להוסיף את התקנה הזאת ואין לי מושג מדוע היא מופיעה כאן.

אופיר אקוניס: אז אפשר למחוק אות התקנה הזאת?

לאה ורון: נציגים של רשות הספנות והנמלים אומרים שמשרד הבריאות ביקש את התקנה.

אופיר אקוניס: היועץ המשפטי של הוועדה יבהיר לנו את מהות התקנה.

אופיר אקוניס: לפני שאנו מאשרים או מוחקים עלינו להבין מה קובעת התקנה ומה המשמעות.

איתי עצמון: בפקודת בריאות העם, חלק ו' עוסק בהוראות בדבר מפגעים.

איתי עצמון: "לצורך חלק זה של הפקודה רואים את הדברים כדלקמן כמפגעים: ...

איתי עצמון: כל מקום או חלק שמבנהו, מצבו או אופן שימושו מזיקים לבריאות ומסכנים את הבריאות".

איתי עצמון: יש הגדרה רחבה מאוד, החל למשל מאורווה או רפת שמסכנים את הבריאות, כל גל או ערימה, לרבות כל ערימה של אשפה שמזיקים לבריאות.

איתי עצמון: אני יכול להמשיך ולקרוא, אבל אני מניח שהבנתם את הכוונה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: הסעיף הזה מיועד ליישם את האפשרות שאם יש איזה מפגע כזה, שתהיה דרך להוציא אותו, כי התקנה לא מאפשרת הוצאה של מפגעים מלבד התנאים שקבועים בתקנות.

יערה למברגר-קינר: אני לא מטפלת בבריאות ולכן אני לא רואה את עצמי יכולה להעיר על פקודת בריאות העם.

יערה למברגר-קינר: אבל אני סבורה שאולי נכון להתייעץ לפני שמוחקים.

יערה למברגר-קינר: אולי נדחה את זה ונקפוץ לתקנה הבאה.

לאה ורון: ואם הוועדה תסיים היום את הדיון בתקנות, אז מה נעשה עם הדחייה?

יערה למברגר-קינר: אם הוועדה תסיים היום את הדיון בתקנות אנצל את הזמן הזה כדי לברר את הנושא.

לאה ורון: זאת היתה הכוונה.

לאה ורון: בבקשה עו"ד למברגר, אם לקחת על עצמך אז במהלך הדיון תבררי.

עמוס נוימן: אפשר להשאיר את זה.

יערה למברגר-קינר: אני לא רואה מניעה להשאיר את התקנה הזאת.

רני עמיר: אין לי התנגדות שזה יישאר או יירד.

אופיר אקוניס: אנחנו פשוט לא יודעים מה המשמעות של הפקודה.

קריאה: המשמעות היא אם יש שם מוצרים כמו אזבסט וכן הלאה, דברים שכלולים בפקודת בריאות העם.

רני עמיר: פקודת בריאות העם היא פקודה כללית שכוללת את כל סוגי המפגעים כמעט.

רני עמיר: היא נותנת כלי בידי הרגולטור לסלק מפגע.

רני עמיר: זה הדבר הכי חשוב שם, כי היא נותנת אפשרות לסלק את המפגע מן המקום.

אופיר אקוניס: עו"ד למברגר תבדוק.

אופיר אקוניס: אפשר לאשר את התקנה.

אופיר אקוניס: לכל היותר, אם נראה צורך נפתח את התקנה שוב לדיון, אם תהיה בעיה כלשהי.

אופיר אקוניס: תקנה 32 מאושרת.

אופיר אקוניס: אנחנו מגיעים לחובות מפעיל מעגנה.

אופיר אקוניס: כאן יינתנו תשובות לכל ארגוני השיט, כולל תקנה 46.

פרק שביעי: תקנה 32 – מתן שירותי עגינה "מפעיל המעגנה לא יסרב לספק שירותי עגינה במעגנה אלא מטעמים סבירים.

פרק שביעי: "

מורדי חבר: מה זה "טעמים סבירים"?

מורדי חבר: המעגנה יש לה תחום גיאוגרפי והיא מוגבלת ביכולת שלה להכיל כלי שיט.

מורדי חבר: מה שיכול להיות סביר מאוד למנהל מעגנה, כי המעגנה כבר מלאה, יכול להיות מאוד לא סביר לעוד 20 אנשים שרוצים להכניס את כלי השיט שלהם למעגנה, אבל אין היכן לעגון את כלי השיט.

אופיר אקוניס: התקנה הזאת מאוד פרוזאית ולא מחודדת, אני מסכים אתך.

מורדי חבר: זאת בעיה יום-יומית במעגנה.

אופיר אקוניס: מה הטעמים הסבירים?

אופיר אקוניס: יש מנהל מעגנה שהטעם הסביר שלו שהוא רב עם שכנו או עם אשתו בבוקר, והטעם הסביר של מנהל מעגנה אחר זה שלטעמו הקיבולת הגיעה למיצוי.

אופיר אקוניס: לכן הניסוח בעייתי.

אופיר אקוניס: אתה מסכים לנוסח כזה?

איתי עצמון: מדובר על טעמים סבירים.

איתי עצמון: זה ייבחן כאשר תהיה איזו בעיה וזה יגיע למבחן משפטי.

אורן סונין: יש לי מבחן עבורך, אם יורשה לי.

אורן סונין: אחד הטעמים הסבירים, למשל במרינה הרצליה במסגרת תקנון המרינה כתוב בפירוש שלא יינתן שירות לסירת דיג.

אורן סונין: מבחינת המעגנה זה תנאי סביר.

אורן סונין: כאשר זה מגיע למבחן התוצאה, יכולים להיות דברים מוזרים מאוד.

איתי עצמון: תנסו להסביר ליושב-ראש הוועדה מה הם "טעמים סבירים", אילו טעמים סבירים יכולים להיות.

אהרון זיסו: "טעמים סבירים" זה למשל שאין מקומות עגינה כי המרינה מלאה.

אהרון זיסו: הצעתי בהתחלה לקבוע טעמים מוגדרים, אבל בזמנו יועצים משפטיים כאלה ואחרים אמרו ש"טעמים סבירים" הוא מושג משפטי מוכר וידוע, אז הכניסו את זה כך.

אהרון זיסו: טעם סביר הוא למשל שאין מקומות עגינה.

אהרון זיסו: המרינה נועדה ל-400 כלי שיט ויש 402 כלי שיט ולכן אין מקום ל-403.

אהרון זיסו: יש פניות מסוג זה מידי יום, שפונים אליי להתלונן שלא מכניסים כלי שיט למעגנה.

אהרון זיסו: אני אומר שהמרינה מלאה.

אהרון זיסו: אומרים: מה זה מלאה?

אהרון זיסו: שיצופף.

אהרון זיסו: כאשר אין מקומות עגינה זה בהחלט טעם סביר.

סיגלית ברקאי-ואקיל: האופציה החלופית היא ליצור רשימה סגורה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: הבעיה שרשימה סגורה לא מאפשרת לכלול גם מקרים שפתאום יווצרו ושלא חשבנו עליהם, והם עדיין סבירים.

יערה למברגר-קינר: אפשר ליצור רשימה פתוחה, שיוצקת יותר תוכן לגבי הטעמים העיקריים, ועדיין להשאיר פתח לטעמים שלא חשבנו עליהם.

איתי עצמון: יש לכם הצעה לרשימה פתוחה?

איתי עצמון: מדובר על בטיחות שיט.

אהרון זיסו: בעיקר בטיחות שיט.

איתי עצמון: יש עוד שיקולים?

סיגלית ברקאי-ואקיל: היעדר מקומות עגינה.

הלל רשף: אופי הפעילות.

הלל רשף: אם כלי שיט רוצה לנהל עליו דיסקוטק והוא סותר את אווירת המרינה, זה טעם סביר בעיניי לאסור עליו לעגון במעגנה.

מורדי חבר: לדעתי זה טעם סביר דווקא לאפשר לו את זה, כי אני רוצה לפתח את המעגנה.

מורדי חבר: לכן ההגדרה של הסבירות חשובה מאוד.

פואד נסאר: צריך לחדד מה זה סבירות.

אופיר אקוניס: אני מסכים אתך.

גיורא קדר: אני מציע שיהיו מדרגים.

גיורא קדר: מנהל המרינה יש לו את הטעמים הסבירים שלו.

גיורא קדר: לפי דעתי זה צריך להגיע לממונה על הנמלים, שיעמוד בהיררכיה מעל מנהל המרינה, ואם הממונה על הנמלים קיבל החלטה שלא נראית בעיני השייט אפשר יהיה לפנות לערכאה המשפטית כדי שתפרש את הדברים.

גיורא קדר: אני בהחלט בעד שתהיה כאן רשימה פתוחה, אבל אני סבור שצריך להוסיף כאן עוד אינסטנציה שהאזרח הפשוט יוכל להגיע אליה, משום שמרינה היא עסק כלכלי.

גיורא קדר: אנחנו נותנים כאן – וזאת הטענה המרכזית שלנו – לבעלי מרינות, שחלקם פרטיים, סמכויות שלטוניות.

סיגלית ברקאי-ואקיל: בסעיף 55 יש סמכות ערר על החלטות מנהל המעגנה לממונה על הנמלים.

הלל רשף: הבקשה של מר גיורא קדר נענתה במלואה בתקנות.

סיגלית ברקאי-ואקיל: יש סמכות לערער.

איתי עצמון: אתם רוצים שנכתוב רשימה של טעמים?

איתי עצמון: "אלא מטעמים של שמירה על בטיחות השיט, אופי פעילות המעגנה, פגיעה אפשרית בסביבה, היעדר מקומות עגינה".

עמוס נוימן: הפרעה לעוגנים, הפרעה לתושבים שמתגוררים במרינה.

איתי עצמון: השיקולים הללו נכנסים בגדר בטיחות השיט?

אהרון זיסו: לא הכול.

אהרון זיסו: זה לא רק בטיחות שיט.

אהרון זיסו: אתם אמרתם שצריך לשנות את זה ל"טעמים סבירים".

הלל רשף: סליחה על השאלה, מה רע ב"טעמים סבירים"?

הלל רשף: זה משאיר את התקנה מספיק פתוחה.

אהרון זיסו: לכן יש סמכות ערעור.

הלל רשף: מאחר וזה לא בידי מנהל המעגנה בלבד אלא גם בידי הרשות השלטונית שאליה ניתן לערער על ההחלטה, למה צריך להקצין את זה?

איתי עצמון: "אלא מטעמים סבירים, לרבות שמירה על בטיחות השיט, אופי פעילות המעגנה, פגיעה בסביבה, היעדר מקום לעגינה".

איתי עצמון: יש עוד שיקולים שאתם רוצים להוסיף?

יערה למברגר-קינר: "הפרעה לפעילות התקינה במעגנה", ולא "פגיעה בסביבה" אלא עדיף "הגנה על הסביבה".

פואד נסאר: מה הכוונה ב"פעילות תקינה"?

פואד נסאר: אם אני רוקד על הסיפון, יבוא מנהל המעגנה ויגיד שאסור לרקוד.

פואד נסאר: זה לפי הנוהל התקין?

עמוס נוימן: אם זה מפריע לתושבי המרינה ב-2 בלילה - - -

פואד נסאר: מרינה זה מקום להינפש בו וליהנות, גם ב-3 בלילה.

פואד נסאר: בים מותר לעשות הכול.

קריאה: בים.

קריאה: לא במרינה.

פואד נסאר: המרינה היא בים.

אופיר אקוניס: נדמה לי שבים כבר אי אפשר לעשות הכול.

פואד נסאר: אי אפשר לתת אזיקים בידי מנהל המעגנה.

פואד נסאר: צריך לחשוב היטב על הכוונה של התקנה הזאת.

אופיר אקוניס: התקנה הזאת סבירה, בעיקר כאשר אנו מחדדים ומוסיפים רשימה פתוחה.

איתי עצמון: אקרא שוב את הנוסח: "...

איתי עצמון: לרבות שמירה על בטיחות שיט, מניעת הפרעה לפעילות תקינה במעגנה, הגנה על הסביבה, אופי הפעילות במעגנה".

קריאה: "והפרעה לתושבי המרינה".

קריאה: יש תושבים שגרים במרינה.

איתי עצמון: כבר אמרנו שתהיה שמירה על פעילות תקינה במעגנה.

אורן סונין: יש לי בעיה עם "אופי הפעילות במעגנה".

אורן סונין: זה נשאר ברובריקה בעייתית מבחינת פעילות הדיג.

אורן סונין: אני חוזר לדוגמה שהצגתי, שבהרצליה סירת דיג נוגדת את אופי הפעילות של המעגנה בעצם הימצאותה שם, כך שיש לי בעיה עם המשפט הזה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: היא יכולה לעגון במעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: זה לא אמור להפריע לפעילות של המרינה.

אורן סונין: קראת את התקנון של מרינה הרצליה?

עמוס נוימן: אני מניח שאחרי שהתקנות האלה יעברו התקנון ישונה בהתאם לתקנות.

אורן סונין: אני לא רוצה להניח.

אורן סונין: לשם כך יש תקנות.

אופיר אקוניס: אנחנו מאשרים את תקנה 32, עם התיקונים שקרא היועץ המשפטי של הוועדה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 33 – חובות מפעיל מעגנה "(א) מפעיל מעגנה יקים את כל התשתיות, המערכות או המיתקנים המפורטים בפרק זה (להלן – התשתיות), יספקם לכל כלי השיט העוגנים במעגנה, יפעילם ויתחזקם ברמת בטיחות נאותה, הכל להנחת דעתו של הממונה על הנמלים.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) הממונה על הנמלים רשאי, בכפוף לכל דין, לפטור מפעיל מעגנה מן הצורך להקים, להפעיל או לתחזק אחת או יותר מן התשתיות, אם שוכנע, להנחת דעתו, כי נתקיים אחד מאלה: (1) לא ניתן בתנאים הפיזיים הקיימים, או משיקולי בטיחות, להקים או להפעיל את התשתית; (2) מספר כלי השיט העוגנים במעגנה אינו מצדיק הקמתה או החזקתה של התשתית; (3) הקמת המעגנה טרם הושלמה, ומפעיל המעגנה המציא ערובה מספקת כי ישלים את הקמת התשתית תוך זמן סביר; (4) קיים אמצעי חלופי נאות לספק את הצורך שלמענו נועדה התשתית.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

גד שניצר-שמר: יש לי הערה כללית לגבי הנוסח.

גד שניצר-שמר: נכתב כאן "מפעיל מעגנה יקים".

גד שניצר-שמר: אני מציע שזה יהיה "ידאג לקיום" או "יהיה אחראי לקיום".

גד שניצר-שמר: הוא לא מקים את המתקנים בעצמו.

גד שניצר-שמר: כפי שזה כתוב כאן, הוא חייב לעשות את זה.

איתי עצמון: הוא יכול לעשות את זה גם באמצעות אחר, חד-משמעית.

איתי עצמון: זה בסדר.

איתי עצמון: גם אמרנו את זה לפרוטוקול.

גיורא קדר: על אילו תשתיות מדובר?

קריאה: מנוף, חשמל ומים.

איתי עצמון: יש רשימה בהמשך.

איתי עצמון: תיכף נגיע אליה.

אופיר אקוניס: תקנה 33 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 34 – נתיבי כניסה ויציאה "מפעיל מעגנה, באישור הממונה על הנמלים, יסמן את נתיבי הכניסה והיציאה מהמעגנה, באופן ברור ונראה לעין ביום ובלילה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אופיר אקוניס: אם אין הערות, תקנה 34 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 35 – עומק המים "(א) השתנה עומק המים במעגנה מהקבוע במפה הימית של המעגנה שהייתה בתוקף ערב תחילת התקנות, והמופקדת לעיון הציבור במשרדי הממונה על הנמלים (להלן – העומק הקבוע), באופן המסכן את בטיחות השיט, ידאג מפעיל המעגנה לסילוק החול שהצטבר בקרקעית המעגנה לפי הוראות כל דין, לעומק הקבוע תוך פרק הזמן שיורה הממונה על הנמלים; עד סיום סילוק החול לעומק הקבוע יסמן מפעיל המעגנה את הנתיבים הבטוחים לשיט בתחום המעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) תקנת משנה (א) לא תחול בנמל טבריה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) בתקנה זו, "מפה ימית" – מפה המשמשת לניווט הבטוח של כלי שיט, שמוצגים בה קו החוף ושטח הים, ומצוינים בה, בין השאר, עומק המים, עזרי ניווט בחוף ובים ומאפייניהם, מיתקנים ימיים בחוף או בים, והתראות בדבר מכשולי ניווט.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

איתי עצמון: אני מניח שהכוונה שלכם לסילוק החול שהצטבר כדי שיגיע לעומק הקבוע?

סיגלית ברקאי-ואקיל: כן.

אהרון זיסו: זה מתואם עם משרד הפנים.

אהרון זיסו: היינו בוועדה לפטורים כדי לקבל היתר חפירה לשמירת העומק.

אהרון זיסו: משרד הפנים הכיר בצורך.

אופיר אקוניס: מה העומק בדרך כלל?

אהרון זיסו: בכל מרינה זה עומק אחר, לפי המפה הימית שלה, אבל כדי לשמור על העומק הוא חייב היתר לחפירה.

אהרון זיסו: כדי לא להמתין בתור במשך שנתיים בוועדה להיתרים קיבלנו פטור לצורך העניין.

רויטל קסטרו: הפטור ניתן להיתר חוזר להעמקה של המרינה.

אהרון זיסו: זה לא העמקה.

אהרון זיסו: אם הוא רוצה להעמיק, הוא חייב היתר.

רויטל קסטרו: הוא ניתן להיתר חוזר.

רויטל קסטרו: אני רוצה גם לציין שבמרינות שבהן אין תוכנית קבענו שזה יהיה על-פי המפה הימית.

רויטל קסטרו: התקנות הללו יאושרו במקביל לתקנה הזאת.

גיורא קדר: בפועל אם עבודת החפירה לא מתבצעת האנשים שנמצאים בתוך המרינה לא יכולים להפליג.

גיורא קדר: הדבר היחיד שחסר כאן, איזה מנגנון לדאוג שהדבר הזה אכן יתבצע.

גיורא קדר: למעשה זה פחות או יותר כמו להיות בבית-מלון בלי אפשרות לצאת החוצה, או להיות תקוע עם מכוניתך בחניון בלי יכולת לצאת החוצה, ובאותו זמן גם גובים ממך כסף.

גיורא קדר: הקטע הזה נשאר אמורפי במידה מסוימת.

גיורא קדר: בתוך כמה זמן צריך לחפור?

אהרון זיסו: כתוב כאן: "תוך פרק הזמן שיורה הממונה על הנמלים".

אהרון זיסו: זה לא יכול לקחת 4 חודשים כפי שאירע בעבר.

גל קדר: ואם זה לקח 4 חודשים?

אהרון זיסו: זאת עבירה מנהלית, כפי שיש עבירה מנהלית לגבי מי שאין לו כושר שיט או ביטוח.

מורדי חבר: זה בוודאי ייקח זמן כי הפעולה לא קשורה רק לרצון או לחובה של מפעיל המעגנה.

מורדי חבר: כאשר מפעיל המעגנה בא לחפור את החפירה שעליה אתם מורים, שזה בסדר גמור, הוא נתקל בסדר יום של עוד כמה ועדות שלא תלויות בו.

מורדי חבר: עד שהוועדות הללו מאשרות למפעיל המעגנה לבצע את החפירה לפעמים חולפת גם שנה.

מורדי חבר: זה ממש לא תלוי במפעיל המעגנה.

הלל רשף: לכן יש מקרים שמפעיל המעגנה יכריז.

אהרון זיסו: אנחנו לא מדברים על מקרה כזה, מר מורדי חבר.

אהרון זיסו: אנחנו מדברים על מקרה שמרינה סתומה והחברה לא רצתה להזמין את פינוי החול כי זה עולה כסף, ולקח עוד חודשיים ועוד 3 חודשים עד שהזמינו.

מורדי חבר: בתקנות הללו לא נאמר שהחברה לא רוצה, כי היא מחויבת.

מורדי חבר: כאשר מפעיל המעגנה בא למלא את החובה שמוטלת עליו בתקנות, לפעמים הוא נתקל בוועדות אחרות שהוא לא קשור בהן, הוא לא שייך למקבלי ההחלטות באותן הוועדות, למרות הרצון שלו, וזה מעכב אותו עוד חודשים רבים.

מורדי חבר: אתן לך דוגמה, בקישון לקח לנו קרוב לשנתיים עד שקיבלנו היתר חפירה והטלה לפני שנה וחצי.

מורדי חבר: אי אפשר להשאיר את זה רק כחובתו של המפעיל, בפרט כאשר הוא רוצה לקיים את התקנות ואת החוק.

מורדי חבר: עזוב את אלה שלא רוצים.

מורדי חבר: צריך ליצור כאן איזה מנגנון כדי שהדברים האלה ייעשו באופן מיידי כמעט.

גיורא קדר: תתבע את מי שלא נותן לך לעשות את זה.

מורדי חבר: עזוב תביעות.

מורדי חבר: תביעות זה בבית-משפט.

מורדי חבר: אנחנו צריכים כלים כדי לפעול כאן, לא בשביל לרוץ לבית-המשפט ולהטיל עוד עומס על בתי-המשפט.

יערה למברגר-קינר: התקנות הללו באות להוסיף על כל דין.

יערה למברגר-קינר: לא נבטל את חוק התכנון והבנייה.

גיורא קדר: פרקטי זה לא לתת לעכב את הדברים.

מורדי חבר: אבל מי זה שלא נותן?

מורדי חבר: זה מה שאני מבקש.

עמוס נוימן: אם תצליח להוכיח שיש נסיבות מקלות לדחות לך את סילוק החול - - -

מורדי חבר: אני לא רוצה שידחו לי.

מורדי חבר: אתה לא מבין?

עופר זראמטי: אני דייג מנמל יפו כבר 30 שנים.

עופר זראמטי: באשר לחפירות, אני רוצה להזכיר דבר שקרה לנו בנמל יפו.

עופר זראמטי: הנמל נסתם, עד כדי כך שלא יכולנו יותר לצאת לים, ואף אחד לא חפר.

עופר זראמטי: במקום שמשרד התחבורה יעזור לנו, קיבלנו צו לסגירת הנמל.

עופר זראמטי: יש לי את זה בכתב.

עופר זראמטי: מר אריה רונה, ראש המספן, מי שהיה צריך לדאוג שהנמל יפעל, סגר לנו את הנמל.

אהרון זיסו: הוא צודק.

אהרון זיסו: זה היה, וזה יכול לקרות גם בעתיד.

אהרון זיסו: זה קרה לנו באשדוד לפני כמה חודשים, כי החובה שלנו, בשל בטיחות השיט, לסגור מעגנה שהפתח שלה לא בטוח.

אופיר אקוניס: למה לא פעלתם לפתוח את המעגנה?

אהרון זיסו: אני לא מנהל המעגנה ואני לא מזמין את החופר, אבל אוכל להנחות כאשר תהיה התקנה.

אופיר אקוניס: כלומר התקנה מועילה לדייגי נמל יפו.

אהרון זיסו: בוודאי, כי עד היום יכולתי להגיד למפעיל המעגנה שיחפור, אבל לא היה לי כלי כדי לאכוף.

פואד נסאר: מי מפצה את האנשים?

פואד נסאר: עם כל הכבוד לו, הוא כן נתן הוראת סגירה והאנשים האלה נפגעו.

אופיר אקוניס: מתי זה היה?

עופר זראמטי: לפני שנתיים וחצי-שלוש שנים.

ראובן אברמוביץ: אני נכנסתי לתפקיד לפני 6 שנים וזה לא היה בתקופה שלי.

עופר זראמטי: לא משנה.

עופר זראמטי: זה קרה.

עופר זראמטי: הוצא צו לסגירת הנמל, מנעו מאתנו לצאת בגובה גלים של מטר וחצי כי הגלים נשברים בפתח.

עופר זראמטי: אף אחד לא בא לעזרתנו.

עופר זראמטי: כאשר הנמל היה באחריות מינהל מקרקעי ישראל, לפני שעיריית תל-אביב לקחה אותו על עצמה, זאת היתה התגובה לגבי החפירה.

ראובן אברמוביץ: מדובר על דבר שאירע לפני כ-10 שנים.

אהרון זיסו: התקנות הללו נועדו קודם כול לטובתכם.

עופר זראמטי: אני רואה שאתם נותנים כאן המון כוח למנהל המרינה.

אהרון זיסו: אלה החובות שמוטלות על מנהל המרינה.

אהרון זיסו: זה מחייב אותו.

אופיר אקוניס: אנחנו דנים עכשיו בתקנה שמטילה חובה.

אופיר אקוניס: זה כתוב בתחילת הפרק.

עופר זראמטי: אין הגדרת זמן.

פואד נסאר: חובה לשלם אגרות, נכון?

פואד נסאר: אז אני רוצה גם את הפיצוי.

פואד נסאר: כולם דיברו על פעם אחת, אבל זה קרה כמה פעמים.

אופיר אקוניס: לא בתקנה הזאת.

אהרון זיסו: אם עומק המרינה לא מספיק, חובתנו להזהיר.

אהרון זיסו: כאשר אנו מוציאים צו סגירה – אנחנו לא שמים שרשרת בפתח.

אהרון זיסו: כולם כאן יודעים שגם כאשר מוצא צו סגירה הכלים יוצאים לים.

אהרון זיסו: לא שמנו שומר בשער, אבל הם יוצאים על אחריותם.

אהרון זיסו: אם לא אוציא את הצו, הסירה תצא, תעלה על הריף ואז יתבעו אותי מדוע לא הוצאתי את הצו, ואז ירצו פיצוי.

אהרון זיסו: אבל אם אני מוציא צו ואומר לשייט שלא יצא, והוא יוצא למרות זאת, זה אחריותו, ואז אף אחד לא ישלם לו פיצוי.

אהרון זיסו: עד היום היתה לי סמכות להגיד להם לחפור, אבל לא היה לי כוח, ועכשיו יש לי את הסמכות וגם את הכוח.

רון יציב: אני נציג פורום שייטי ישראל, אני מייצג כאן שייטים.

רון יציב: באשדוד היתה תביעה שבה התובע זכה.

רון יציב: כאשר אנו נותנים לך כאן את הסמכות להחליט שזה 4 חודשים, יבוא מנהל מרינה ויגיד: רגע, 4 חודשים זה בסדר.

רון יציב: זה יעקר את כל האפשרויות לתביעה.

רון יציב: בל נשכח שבמרינה אשדוד יש עסק כלכלי של סירות שאמורות לצאת ולא יכולות לצאת, מרגע זה השבתת אותן.

רון יציב: כאשר אני נותן לך אפשרות להחליט כמה זמן זה יימשך, זה מעקר את האפשרות להגיש תביעה משפטית.

אהרון זיסו: לחלוטין לא.

רון יציב: אפשר גם לחפור מראש.

אופיר אקוניס: בתקנה הזאת אני לא רואה מקום לשינויים.

אופיר אקוניס: הצעת הממשלה סבירה וטובה.

אופיר אקוניס: תקנה 35 מאושרת.

אופיר אקוניס: אני מזכיר לכולם שמדובר כאן על חובות המפעיל.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 36 – ציוד חירום והצלה

איתי עצמון: בישיבה שקיימנו לפני ישיבת הוועדה הצעתי שנכתוב אולי "במצב תקין" או "ידאג כי יהיו במצב תקין".

סיגלית ברקאי-ואקיל: "מפעיל מעגנה יחזיק ויפעיל באופן שיהיה מוכן לשימוש בכל עת ציוד חירום והצלה אשר יכלול ציוד עזרה ראשונה, מערכת כריזה שתאפשר העברת הודעות לכל חלקי המעגנה, מכשירי קשר, סירת שירות, גלגלי הצלה בכל רציף וסולמות בטחון ליציאה מהמים ברציפים.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

מורדי חבר: למשרד התחבורה יש הגדרה ל"סירת שירות", מה הפרמטרים שנדרשים ממנה?

אהרון זיסו: כן.

אהרון זיסו: יש פרמטרים שהופצו לכל מנהלי המעגנות לפני 4 או 5 שנים.

אהרון זיסו: זה מסמך רשמי של המהנדס הראשי שקובע מה צריכה לכלול סירת שירות.

איתי עצמון: הפרמטרים מוגדרים כרגע בתקנות.

אהרון זיסו: כתבנו כאן שהוא יפעיל סירת שירות.

אהרון זיסו: הוא שואל מה היא סירת שירות.

אהרון זיסו: פורסמה הגדרה, הכול כתוב והופץ במכתב רשמי של המהנדס הראשי שקובע מה זה כולל.

איתי עצמון: איפה מופיעה ההגדרה?

יערה למברגר-קינר: זה הוראת מינהל.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: תקנה 36 מאושרת.

גיורא קדר: יש לי שאלה, המשמעות היא שמכשירי הקשר או הציוד הזה פועלים בכל שעות היממה, או חלק משעות היממה?

אהרון זיסו: יש חובת האזנה.

אהרון זיסו: זה מוגדר בהמשך.

גיורא קדר: ומה באשר לסירת השירות?

סיגלית ברקאי-ואקיל: זה ציוד חירום והצלה, במידה ויהיה מצב חירום.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 37 – אמצעי עגינה ומיגון "מפעיל מעגנה יוודא קיום אמצעי עגינה ומיגון כלי שיט במעגנה ותקינותם, הכל בהתחשב בסעירות (אגיטציה) של הגלים במעגנה, ובממדי כלי השיט.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אופיר אקוניס: יש הערות?

אופיר אקוניס: תקנה 37 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 38 – אמצעי הספנה "מפעיל מעגנה יחזיק מנוף או אמצעי אחר לצורך הספנת כלי השיט העוגנים במעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אופיר אקוניס: בנמל תל-אביב יש כזה משנת 1935 בערך.

אופיר אקוניס: הוא חלוד כבר.

אופיר אקוניס: אפשר לשים אותו במוזיאון.

קריאה: הוא לא עובד.

קריאה: הוא רק דקורציה.

אופיר אקוניס: לפי התקנות הללו זה אמור להיות פעיל.

אהרון זיסו: נמל תל-אביב סגור כרגע.

אורן סונין: אמצעי הספנה זה גם לכנרת?

אורן סונין: מה קורה בטבריה?

סיגלית ברקאי-ואקיל: זה אמור לחול גם את הכנרת.

אהרון זיסו: זה חל על הכנרת, ויש בכנרת שני אמצעי הספנה, בעין-גב ובטבריה.

אורן סונין: נמל טבריה קיבל את כל המעגנות של הכנרת?

אהרון זיסו: כל תחום המים של הכנרת מוגדר בחוק כנמל טבריה.

עופר זראמטי: יש לנו בעיה.

עופר זראמטי: יש לנו 3-4 ספינות שמשקלן למעלה מ-120 טון ואורכן למעלה מ-24 מטרים ואין לנו כיצד להרים אותן.

עופר זראמטי: זה ידוע.

אהרון זיסו: יש לזה תשובה נהדרת.

אהרון זיסו: תפנה למשרד החקלאות שלא מימן את החצי שלו כבר 4 שנים.

אהרון זיסו: כדייג עליך לפנות לאגף הדיג.

אהרון זיסו: תשאל את מר אורן סונין שנמצא כאן.

פואד נסאר: הוא נמצא בוועדה והוא רוצה לשאול שאלות ולקבל תשובות.

פואד נסאר: הוא יודע שמר אורן סונין נמצא כאן.

עופר זראמטי: אני דייג.

עופר זראמטי: אני צריך לצאת לים.

עופר זראמטי: אני לא צריך לעשות את המלחמה בשביל משרדי הממשלה.

עופר זראמטי: אני יודע שעליי להרים את הספינה מידי שנה, כי מחייבים אותי לערוך את כל הבדיקות.

עופר זראמטי: עכשיו חייבתם אותי גם לא להשתמש ב-T.B.T, שאני לא יודע בדיוק מה זה, אבל לא משנה.

עופר זראמטי: במקום לחייב את היצרן או את היבואן לא להשתמש בחומרים הללו, אתם מחייבים אותי.

עופר זראמטי: כדייג אני יודע מה אני קונה?

עופר זראמטי: אני קונה פח צבע וצובע.

עופר זראמטי: חייבתם אותי לא לעבוד בנמל, שאני לא יודע איך אתמודד עם זה.

עופר זראמטי: אנחנו ספינות עבודה.

עופר זראמטי: אתם לא מפרידים בין ספינות עבודה מקצועיות לדיג ובין יכטות.

עופר זראמטי: יש כאן שייטים שכולם מכירים אותי, גם אני אוהב לשוט ואני מתחרה בתחרויות, אני אוהב יכטות וסירות, אבל יש לנו ספינות עבודה מברזל שחלקן בנות ארבעים.

עופר זראמטי: אם לא אוכל לבוא ולדפוק את הצ'יפינג שלי כי אסור לי להפיל ברזל – דרך אגב, שבא מן האדמה וחוזר לאדמה, הלוואי ויזרקו רק ברזל כי זה מחליד ונגמר, ולא פלסטיקים – אבל אתם לא נותנים לי את האפשרות.

עופר זראמטי: כל הזמן אתם מדברים כאן על ענייני מרינות.

עופר זראמטי: כל בעלי המרינות כאן מנסים כל הזמן לשלוט על השטח.

עופר זראמטי: מחר הוא יגיד לי שאופי העבודה שלי לא מתאים לשיט, כי אני מביא דגים – וכך קורה לנו היום.

פואד נסאר: זה מה שקורה היום בהרצליה.

עופר זראמטי: זה קרה רק הבוקר.

אהרון זיסו: סליחה שאני קוטע אותך, אנחנו לא בתקנה 8 וכל הזמן אתם מחזירים אותנו לתקנה 8.

אהרון זיסו: כאשר נגיע לתקנה 8, נדבר על כך.

פואד נסאר: זה חלק מתקנה 8.

אהרון זיסו: אז תערכו דיון רק על דיג.

אהרון זיסו: אנחנו דנים בתקנות המעגנות.

עופר זראמטי: כבר עכשיו הוצאת אותי מחוץ לעניין.

אהרון זיסו: לא.

אהרון זיסו: אנחנו לא דנים עכשיו בתקנה 8.

לאה ורון: איזו התנגדות יש לכם לכך שמפעיל המעגנה יחזיק מנוף או אמצעי אחר לצורך הספנת כלי השיט העוגנים במעגנה?

עופר זראמטי: אוכל לספר לכם סיפור, דוגמה מן החיים.

עופר זראמטי: היה לנו מנוף בנמל יפו בן לפחות 60 שנים, מימי הבריטים, מנוף 0ישן מאוד.

עופר זראמטי: שאלו אותנו אנשי המינהלה החדשה מה אנו רוצים לעשות עם המנוף.

עופר זראמטי: אמרנו: עזבו אותו בתור אנדרטה, כמו בנמל תל-אביב, אל תרימו אתו ספינות, אבל תביאו לנו מנוף שמתאים לכלים שלנו.

עופר זראמטי: בזבזו כסף על מנוף ישן מאוד ולא התקינו את המנוף שאנו צריכים.

עופר זראמטי: אז מנהל מרינה יביא מנוף, עגורן קטן שמתאים להרמת סירות קטנות, אבל לא יתחשב באופי כל הכלים שיש בנמל.

ראובן אברמוביץ: אתה לא דובר אמת, אני מצטער.

ראובן אברמוביץ: אם אתה רוצה לספר סיפור, תספר את הסיפור האמיתי.

אופיר אקוניס: רבותי, אנחנו לא יכולים להיכנס לזה.

אופיר אקוניס: אני לא רואה בעיה בתקנה 38 כי זה פשוט מחייב את מפעיל המעגנה להתקין אמצעי הספנה.

מורדי חבר: יש בעיה בעניין הזה, מפני שאם בכל מעגנה מפעיל המעגנה או מנהל המעגנה יצטרך להחזיק מנוף לכלים שעומדים רק במעגן שלו, אם יש שתי סירות גדולות ביפו, ששיעורן קטן מאוד ביחס לסירות האחרות, מפעיל המעגנה ביפו יצטרך להחזיק מנוף גדול עם יכולת הרמה של 30-40 טון כדי לספק את הצרכים של שתי הסירות הללו, אז יש בעיה.

מורדי חבר: במקום אחר הוא יכול לעלות עם הכלים שלו, אבל על-פי הניסוח בתקנה הזאת כל מעגנה צריכה לדאוג לאמצעי הרמה לכלים שעוגנים אצלה.

מורדי חבר: זאת אומרת, אם הוא רוצה לעגון בחיפה, ובחיפה יש דבר כזה להספנה, הוא יכול לעשות כן, אבל מפעיל המעגנה מחויב על-פי התקנה הזאת להקים אמצעים ותשתית גם כדי להרים את שתי הסירות הגדולות מתוך 200 הסירות שיש שם וזאת הבעיה הקשה.

פואד נסאר: זאת לא הבעיה.

פואד נסאר: זה מה שצריך להיות.

עופר זראמטי: זאת בדיוק הבעיה של הספינות הגדולות שלנו.

עופר זראמטי: אני לא מתנגד.

עופר זראמטי: אני אומר שהתקנה צריכה לקבוע שאקבל את הכיסוי.

מורדי חבר: אז ביפו יתקינו מנוף גדול שיוכל להרים גם את הסירות הגדולות.

פואד נסאר: לזה הוא מתכוון.

אופיר אקוניס: אני לא רואה בעיה בתקנה הזאת.

אופיר אקוניס: תקנה 38 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 39 – האזנה לקשר "(א) מפעיל מעגנה יפעיל תחנת טלגרף אלחוטי כדין, לפי הוראות פקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל"ב-1972.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) מפעיל מעגנה יקיים, באמצעות תחנת הטלגרף האלחוטי, האזנה רצופה לערוצי התג"מ הימי שלהלן, אלא אם כן הממונה על הנמלים הורה אחרת: (1) ערוץ 16 – ערוץ מצוקה, בטיחות וקריאה; (2) ערוץ 11 – ערוץ עבודה לצורך תפעול המעגנה, או ערוץ תג"מ אחר שצוין לצורך זה ברשיון לתחנת הטלגרף האלחוטי.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) בתקנה זו, "תג"מ" – תדר גבוה מאוד.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

איתי עצמון: רק שאלת הבהרה:

איתי עצמון: בתקנת משנה (ב) נכתב "אלא אם כן לפי הוראות הממונה על הנמלים הורה אחרת" – הכוונה להאזנה רצופה, או לערוצים?

אהרון זיסו: להאזנה הרצופה.

אהרון זיסו: הערוצים זה פרסום.

אהרון זיסו: אלה ערוצים בין-לאומיים.

איתי עצמון: אולי צריך להבהיר את זה בנוסח, כי אפשר להבין מכאן גם וגם.

גיורא קדר: יש לנו כאן בעיה כמשתמשים.

גיורא קדר: זה שמישהו מאזין, איזה שומר או אני-לא-יודע-מי, השאלה אם מישהו מסוגל גם לתת תשובות ופתרונות, זאת השאלה המרכזית.

גיורא קדר: הדבר הזה צריך להיות בסמכות משרד התחבורה, שמרינות מסוימות יצטרכו לתת שירות ערוך יותר מאשר מרינה שיש בה 20-30 כלי שיט.

לאה ורון: מה המשמעות של ההאזנה?

לאה ורון: לשם מה מאזינים?

גיורא קדר: כדי להעביר מידע הלאה.

גיורא קדר: נניח שאני רוצה להיכנס עכשיו למעגנה והשעה 8 בערב ומישהו עונה לי, אבל אני לא יכול להיכנס, אף אחד לא יכול לתת לי אינפורמציה, אף אחד לא יכול לעזור לי, אז ההאזנה היא אות מתה.

גיורא קדר: אז עונה לי מישהו: כן, שמעתי אותך.

גיורא קדר: המרינה היא נמל, כך זה מוכרז, והנמל צריך לתת שירות.

גיורא קדר: מרינות בים התיכון נותנות שירות 24 שעות ביממה 7 ימים בשבוע.

לאה ורון: ומי שעונה לא יודע לומר: המרינה סגורה ותיפתח שוב ב-6 בבוקר?

גיורא קדר: זאת בדיוק הנקודה.

גיורא קדר: זה דבר שצריך להיות בסמכותו של משרד התחבורה, להגיד שבמרינה בעכו, שיש שם כמה עשרות כלי שיט בלבד, הוא מאשר למרינה להיות סגורה החל משעה מסוימת, ואילו המרינה בהרצליה צריכה לעבוד 24 שעות ביממה, כי היא המרינה המרכזית של מדינת ישראל.

גיורא קדר: אני סתם מציג את זה כדוגמה.

גיורא קדר: כאשר מדברים על האזנה בלי לחייב את מנהל המרינה לקיים שירותים ברמה מסוימת, זה יוצר חוסר איזון.

לאה ורון: אבל התקנה הזאת עוסקת בהאזנה.

לאה ורון: יש לכם התנגדות לכך שיאזינו?

גיורא קדר: אני רוצה לחדד את העניין.

גיורא קדר: גם אם מישהו יאזין לי, אני לא צריך אותו שיאזין לי, אני לא צריך אוזן.

גיורא קדר: אני צריך מישהו שמסוגל לפעול.

גיורא קדר: אני עכשיו בבעיה, אני צריך אינפורמציה, או יש לי תקלה.

גיורא קדר: מישהו צריך להיות מסוגל לפתור לי את הבעיה בצורה כזאת או אחרת, למשל להעביר את האינפורמציה למשטרת ישראל.

עמוס נוימן: זה בדיוק התפקיד של ההאזנה הזאת.

גיורא קדר: זה לא מוגדר.

גיורא קדר: אין הגדרה בחובות מנהל המרינה מה עליו לעשות בקטע הזה.

אהרון זיסו: זה כתוב.

גל קדר: להאזין – אפשר לשים בחור או בחורה שלא מבינים כלום.

אהרון זיסו: אתה מצפה שמנהל המרינה יישב במשרד 24 שעות ביממה?

גל קדר: לא, אבל אני מצפה שמי שמאזין יוכל לתת עזרה 24 שעות ביממה 7 ימים בשבוע.

גל קדר: אם כלי השיט טובע ייתכן שהאדם שמאזין יוכל לתת סיוע.

גל קדר: אם האדם שמאזין לא יכול לתת פתרון ראשוני כאשר סירה טובעת או נשרפת בפתח המרינה אלא צריך להתחיל להעביר את האינפורמציה הלאה, אז מה שווה ההאזנה?

גל קדר: חיל הים אף הוא מאזין 24 שעות ביממה 7 ימים בשבוע.

גל קדר: גם רדיו חיפה מאזין 24 שעות ביממה.

גל קדר: אם אתה רוצה שמפעיל המרינה יאזין סתם לשם ההאזנה, לשם מה?

גל קדר: שיידע לתת איזה מענה בהאזנה הזאת.

אהרון זיסו: ואם המענה של הבחור שעונה לך, שהוא לא מנהל המרינה כי במקרה מנהל המרינה ישן ב-2 בלילה, שהוא יודע להתקשר למד"א או למכבי אש או למנהל המרינה או לכולם ביחד.

אהרון זיסו: מה לא בסדר במענה כזה?

אהרון זיסו: מה אתה מצפה, שיישב שם מנהל המרינה?

גל קדר: שיידע לעלות על סירת מנוע ולעזור ליכטה שנמצאת במצוקה בתוך המרינה, שיידע לפתוח את ההידרנט ליד היכטה שנשרפת במרינה.

גיורא קדר: אנחנו לא ממציאים את הגלגל.

גיורא קדר: מרינות קיימות בכל העולם ויש דברים מקובלים.

גיורא קדר: מרינות תיירותיות הן גוף שצריך לתת מענה.

גיורא קדר: אף אחד לא דורש ממנהל המרינה להיות ער 24 שעות ביממה ואף אחד לא דורש מן המרינה שכל השירותים יעבדו 24 שעות ביממה.

גיורא קדר: יש מנהל משמרת בדיוק כמו בבית-מלון.

גיורא קדר: בבית-מלון יש מנהל משמרת שמסוגל להשיב תשובות לבעיות.

גיורא קדר: זאת אחת הבעיות הרציניות ביותר בתקנה הזאת.

גיורא קדר: אנו חוזרים ואומרים שיש כאן חוסר איזון בין הדרישות שנדרשות מן השייטים ובין הדרישות שנדרשות ממנהלי המרינות.

אופיר אקוניס: למשרד התחבורה יש תשובה לטענה הזאת?

אהרון זיסו: עד היום לא היתה חובת האזנה בכלל.

אהרון זיסו: הטענה שבכל המרינות בים התיכון יש האזנה רצופה, זה סיפור יפה אך לא נכון.

גיורא קדר: זה נכון.

אהרון זיסו: אני מפליג קצת.

אהרון זיסו: לא כמוך, זה נכון, אבל אני קורא למרינות במשך שעות, ולא ב-2 בלילה, ולא עונים.

אהרון זיסו: יש מקומות בהם עונים כל הזמן, זה נכון.

אהרון זיסו: בדרך כלל אלה המקומות שאנו לא שטים אליהם עכשיו, כלומר בטורקיה.

אהרון זיסו: אנחנו רוצים שתהיה האזנה רצופה.

אופיר אקוניס: אתם רוצים לבטל את התקנה הזאת?

אופיר אקוניס: אתם רוצים שלא תהיה האזנה?

גיורא קדר: להיפך.

גיורא קדר: אבל אנחנו רוצים שהתקנה הזאת לא תהיה אות מתה.

אמיר צינדר: מר גיורא קדר, מה אתה מצפה, שאחזיק מנופאים ואנשי אחזקה 24 שעות ביממה?

גיורא קדר: לא.

גיורא קדר: שלא תחזיק על-יד מכשיר הקשר שומר שבקושי יודע לדבר עברית ושלא מסוגל לעשות שום דבר, אלא תחזיק מישהו קצת יותר רציני, זה הכול.

קריאה: שיחזיק איש מקצוע, כפי שהוא מחזיק אדם שגובה את העלויות.

קריאה: לא צריך לעשות כל מיני סמטוחות.

קריאה: אתם נמצאים שם כדי לקבל כסף?

קריאה: לא.

קריאה: כדי לתת מענה.

יונתן סאבא: ייתכן שספינה נכנסת למרינה כשיש לה חדירת מים רצינית מאוד וצריך לפנות למישהו שיכול לתת מענה מיידי.

יונתן סאבא: כלומר, אם צריך להפעיל את המנוף ולהרים את הסירה כדי שלא תטבע ולספק לה משאבות מים וכל מה שצריך, אם מנהל המרינה לא נמצא והשומר לא מחויב, יגיד: המרינה סגורה, המנהל ישן, אין עם מי לדבר, אז ייתכן שהשייט יאבד את הסירה והיא תטבע בתוך הנמל.

אופיר אקוניס: נציגת משרד המשפטים הפנתה אותי לתקנות 49 ו-50 – תוכנית מוכנוּת למקרי חירום.

אופיר אקוניס: התשובה ניתנת בתקנות הבאות.

אופיר אקוניס: תקנה 39 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 40 – מידע "מפעיל מעגנה יביא לידיעת משיטי כלי השיט העוגנים במעגנה, על גבי לוחות מודעות הנגישים להם: (1) נתונים מטאורולוגיים עדכניים; (2) נתונים לגבי הגבלות ניווט במימי החופין של מדינת ישראל, לרבות שרטונות, אזורים סגורים ומטווחים; (3) הודעות לימאים לפי תקנה 59 ולפי הפרק השמיני לתקנות הבטיחות.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (4) שעות פעילות משרדי הנהלת המעגנה ושעות מתן השירותים במעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אופיר אקוניס: יש הערות?

גיורא קדר: באשר לתוכנית שציינת קודם, כבוד היושב-ראש, עם כל הכבוד, זה לא נוגע לענייננו.

יערה למברגר-קינר: אולי נדבר על זה כשנגיע לתקנה 49.

גיורא קדר: אתה אומר שתקנה 49 פותרת את הבעיה שהצגנו בתקנה הקודמת, אבל זה לא נכון.

אופיר אקוניס: נגיע לזה.

אופיר אקוניס: תקנה 40 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 41 – תאורה "מפעיל מעגנה יתקין מערכת תאורה להארת האזורים בתחום המעגנה המיועדים לעגינת כלי שיט ולמעבר בני אדם, באופן שימנע סינוור כלי שיט ובאופן שלא יפריע לזיהוי משואות הניווט.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

גיורא קדר: זה המקום לומר שאין כאן שום חובה על מפעיל מעגנה להפעיל איזו שמירה על הרכוש שהוא גובה כסף תמורת עגינתו.

גיורא קדר: בשום מקום בתקנה הזאת לא מוזכר נושא השמירה.

גיורא קדר: וגם התאורה לא מתייחסת בכלל לאבטחת הרכוש.

אהרון זיסו: נכון.

אהרון זיסו: זה מתייחס לבטיחות.

אהרון זיסו: הסמכות של משרד התחבורה היא לא על ביטחון אלא על בטיחות השיט.

אהרון זיסו: יש את תקנה 8(8) של המשטרה ברישוי עסקים.

אהרון זיסו: כל נושא הביטחון וכניסת אנשים וכדומה הוא בסמכות המשטרה ולא בסמכות משרד התחבורה.

איתי עצמון: אני מזכיר שוב, כפי שאמרתי גם בדיון הקודם, שבתקנות הללו יש תקנת שמירת דינים.

איתי עצמון: כלומר, כל דין אחר, ככל שהוא רלוונטי, חל.

אופיר אקוניס: תקנה 41 מאושרת.

אופיר אקוניס: נעבור הלאה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 42 – מערכת כיבוי אש "מפעיל מעגנה יקים בתחום המעגנה ובאישור רשות הכבאות אשר בתחום שיפוטה נמצאת המעגנה, מערכת לכיבוי אש שתכלול הידרנטים, משאבה ניידת ומטפים.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אופיר אקוניס: אין הערות.

אופיר אקוניס: תקנה 42 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 43 – חשמל ומים "(א) מפעיל מעגנה יקים ויפעיל תשתית לאספקת מים וחשמל לכלי השיט העוגנים במעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) לא יחובר כלי שיט לתשתיות החשמל והמים במעגנה אלא באישור מנהל המעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אהרון זיסו: משרד הבריאות ביקש להוסיף "לרבות מי שתייה".

אהרון זיסו: אמרנו – וזה עלה כבר 3 פעמים בדיונים שלנו עם משרד הבריאות – שהמעגנה לא מספקת מי ים.

אהרון זיסו: בשביל מי ים, יורידו צינור למים וישאבו.

אהרון זיסו: המעגנה מספקת מי שתייה.

אהרון זיסו: אז לא צריך לכתוב "לרבות מי שתייה" כי היא לא מספקת משהו אחר.

אהרון זיסו: המרינה לא מספקת בצנרת מים מטופלים או מי ים.

אילנה מישר: במקום לכתוב "לרבות מי שתייה" אפשר לכתוב: "מי שתייה וחשמל".

אהרון זיסו: זה נועד לא רק לשתייה אלא גם לשטיפה, אבל אלה אותם מים.

אהרון זיסו: אלה המים שהעירייה מספקת.

אילנה מישר: אבל באחריות המעגנה שיהיו מי שתייה באיכות מי שתייה.

אהרון זיסו: אלה המים שמספקת העירייה.

אהרון זיסו: המרינה לא מייצרת מים.

אילנה מישר: אז לא צריכה להיות בעיה.

אהרון זיסו: המרינה מספקת בסך הכול נקודת קצה למים של העירייה.

אהרון זיסו: אין לה בארות משלה.

פואד נסאר: הכוונה שחייבים להתקין קוּלֶרִים.

גרגורי רודשטיין: אני סגן מפקח ארצי לבריאות הסביבה במשרד הבריאות.

גרגורי רודשטיין: מה שנאמר כאן ממש לא נכון.

גרגורי רודשטיין: מערכת כיבוי אש היא לא מערכת מי שתייה.

גרגורי רודשטיין: צריכה להיות הפרדה לפי חוק התכנון והבנייה, הפרדה חד-משמעית בין הקווים.

גרגורי רודשטיין: כל עסק במדינת ישראל וכל מבנה צריך לקבל מים באיכות מי שתייה, ובמה שקשור לכיבוי אש חייבים להפריד לגמרי את המערכות ולספק את ההגנות הנדרשות.

גרגורי רודשטיין: מן הסיבה הזאת, לפי חוקי מדינת ישראל מי שתייה מיועדים לשתייה, רחיצת אנשים והכנת מזון.

גרגורי רודשטיין: יתר הצריכות הן לא מי שתייה, וצריכה להיות הגנה נדרשת.

גרגורי רודשטיין: מן הסיבה הזאת חייבים לספק מים בשטח העסק גם למי שתייה וגם לצריכות אחרות.

אהרון זיסו: זה כתוב בתקנה 42: "מערכת לכיבוי אש שתכלול הידרנטים", ואילו בתקנה 43 נדרשת מערכת של אספקת מים.

אהרון זיסו: זה מופיע אפילו בתקנה נפרדת.

גרגורי רודשטיין: מערכת אספקת מים, על-פי חוק התכנון והבנייה כוללת מים לצריכה של שתייה וגם לצריכות אחרות, בין היתר לכיבוי אש.

גרגורי רודשטיין: ההגדרה כאן לא נכונה מבחינת חוק התכנון והבנייה.

אופיר אקוניס: רבותי, תקנה 43 מאושרת ללא תיקונים.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 44 – תדלוק

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) בתחום מעגנה לא יתדלק אדם כלי שיט מרכב מכל, למעט בנמל יפו ומעגן שביט בנמל חיפה; על תדלוק כלי שיט מרכב מכל במעגנות כאמור יחולו הוראות הפרק הששי לתקנות הנמלים (טעינה ופריקה של שמנים), התשל"ו – 1975.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אופיר אקוניס: כאן היו כמה הערות.

אופיר אקוניס: הכנסתם תיקונים כלשהם?

גיורא קדר: למה יש החרגה של נמל שביט בחיפה ושל נמל יפו?

אהרון זיסו: התקנה הזאת הוכללה בגלל הדייגים.

אהרון זיסו: אגף הדיג דרש לתת אפשרות לתדלק ממכליות בנמלים שהם גם נמלי דיג.

אהרון זיסו: לכן הוכנס כאן הקטע על נמל יפו ועל מעגן שביט.

אהרון זיסו: אלה המעגנות שבהן אין תחנת דלק.

פואד נסאר: הכוונה למעגן הקישון.

אהרון זיסו: לא, הכוונה למעגן שביט.

אהרון זיסו: זה מעגן ששני-שלישים ממנו משמשים לעגינת כלי שיט פרטיים ושליש ממנו משמש לדיג.

אופיר אקוניס: כלומר היה לכם ויכוח רק על השם.

אופיר אקוניס: זה השם הפורמלי של הנמל.

אופיר אקוניס: 90% מן הציבור יודע שמדובר על הקישון.

אהרון זיסו: השאיפה שלי, שלא יהיו מכליות בכלל אלא שיהיו תחנות דלק.

אהרון זיסו: זה הכי טוב מבחינת בטיחות.

אהרון זיסו: משרד החקלאות ביקש בכל זאת להוסיף את התקנה הזאת, וקיבלנו את הדרישה שלו.

פואד נסאר: קיבלתם את הדרישה מפני שנתנו לכם את המקום.

אהרון זיסו: תירגע, מר נסאר.

אהרון זיסו: קודם כול תשלם דמי עגינה.

פואד נסאר: שילמתי.

פואד נסאר: חרגת מן הנושא.

פואד נסאר: תתבייש לך.

אופיר אקוניס: לא שמעתי על מה היה הוויכוח אבל אני מציע שכולנו נעזוב את העניינים האישיים.

איתי עצמון: לפני הדיון הזה נפגשתי עם נציגי משרד התחבורה ודיברנו על המשמעויות של התקנה.

איתי עצמון: אני מציע להבהיר בתקנת משנה (ב): "בתחום מעגנה לא יתדלק אדם כלי שיט אלא בתחנת תדלוק, כאמור בתקנת משנה (א), למעט בנמל יפו ומעגן שביט בנמל חיפה שבהם ניתן יהיה לתדלק גם באמצעות רכב מכל".

איתי עצמון: כך נקשור בין תקנת משנה (א) לתקנת משנה (ב) ונבהיר את המשמעות של הדברים.

איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי תקנת משנה (א), האם אתם רוצים לכתוב: "מפעיל המעגנה יקים ויפעיל תחנת תדלוק לכלי שיט, אשר מיקומה ותנאי ואופן הפעלתה ייקבעו באישור הממונה על הנמלים", כלומר שגם התנאים ייקבעו כאן?

אהרון זיסו: לא.

אהרון זיסו: התנאים נקבעים ברישיון העסק על-ידי המשרד להגנת הסביבה.

אהרון זיסו: אני לא יודע להגדיר את התנאים.

אהרון זיסו: זה התפקיד של המשרד להגנת הסביבה.

רני עמיר: תנאי ההפעלה של תחנת תדלוק ושל כל הקשור אליה נקבעים בתנאים לרישיון עסק של המעגנה.

רני עמיר: יש כאן השלמה.

אהרון זיסו: בקטע הזה אנחנו מתואמים.

אהרון זיסו: אני לא קובע את התנאים.

סיגלית ברקאי-ואקיל: הבוקר בשעה 10 שוחחנו עם אנשי משרד התשתיות הלאומיות, שאמרו שייתכן שיהיו להם הערות לתקנה הזאת.

לאה ורון: אני מניחה שהתקנות, כנהוג וכמקובל, הועברו לכל משרדי הממשלה לפני שהגיעו לכנסת.

אהרון זיסו: הן הועברו ב-2006, 2007, 2005 וכולי.

לאה ורון: אפשר להניח שנציג משרד התשתיות הלאומיות יכול היה להעיר את הערותיו.

אהרון זיסו: הוא העיר אך הבין שההערה שלו נבעה מכך שהתחלפו שם אנשים והם לא קראו את הנוסח המוצע.

אהרון זיסו: הם הגיעו עד לתקנה הזאת ולא קראו את ההמשך.

אהרון זיסו: הם התכוונו לנמלי חיפה, אשדוד, אילת – הנמלים הגדולים, והתקנות הללו לא חלות בהם.

אהרון זיסו: שם חלות תקנות אחרות, ואת זה הם הבינו כאשר הגיעו לכאן ולכן הם הלכו ולא נשארו כאן.

אהרון זיסו: הם אמרו: סליחה, סתם נסענו לירושלים.

לאה ורון: תמיד טוב להגיע לירושלים ...

אהרון זיסו: אין לי בעיה עם זה, אבל הם היו צריכים לקרוא את התקנות ב-3 השנים האחרונות ולא רק הבוקר.

איתי עצמון: זאת ההערה שלי, התיקון שקראתי.

אופיר אקוניס: אז אין תיקונים.

אופיר אקוניס: מינהל הדלק והגז משכו את בקשתם.

אופיר אקוניס: בכפוף לתיקון שקרא היועץ המשפטי של הוועדה, אנחנו מאשרים את תקנה 44.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 45 – שירותים ומקלחות "מפעיל מעגנה יתקין ויפעיל בתחום המעגנה שירותים ומקלחות בכמות מספקת לפי מספר מקומות העגינה שבמעגנה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

איתי עצמון: הכנסנו כאן תיקון.

איתי עצמון: מנוסח התקנה ניתן היה להבין שכמות מספקת זה לפי מספר מקומות העגינה, כלומר אם יש 5 מקומות עגינה יהיו גם 5 מתקני שירותים ומקלחות, ולא לכך הכוונה.

איתי עצמון: כדי להבהיר את זה אני מציע שנאמר: "בהתחשב, בין היתר, במספר מקומות העגינה ובגודל מתחם – או מרחב – המעגנה".

גיורא קדר: על-פי הפיזור, או על-פי מספר המשתמשים.

איתי עצמון: כשנאמר "גודל מתחם המעגנה" – כאן נכנס השיקול של הפיזור.

אופיר אקוניס: השירותים הללו פתוחים לכל הציבור?

אהרון זיסו: לא.

אהרון זיסו: רק למשתמשי המעגנה.

אהרון זיסו: יש שירותים שפתוחים לציבור – זה דבר אחר שלא קשור לכאן.

אהרון זיסו: לא התעסקנו בזה.

אהרון זיסו: אנחנו מדברים על שירותים לעוגנים במעגנה.

אופיר אקוניס: איך הם מקבלים את השירות?

אופיר אקוניס: הם צריכים לבקש מפתח?

אהרון זיסו: מי שעוגן במעגנה מקבל כרטיס מגנטי או מפתח, בכל מקום בהתאם למה שיש בו.

פואד נסאר: יש שני סוגי שירותים ומקלחות במעגנה: יש ראויים, 5 כוכבים, ויש תת-רמה, כמו למשל בקישון.

אופיר אקוניס: האם תקנת בריאות העם, 1940, נותנת לזה מענה?

גיורא קדר: מה הנוסח המוצע?

איתי עצמון: אחזור על הנוסח.

איתי עצמון: אקרא את התקנה בנוסח החדש: "מפעיל מעגנה יתקין ויפעיל בתחום המעגנה שירותים ומקלחות; קביעת הכמות תתחשב, בין היתר, במספר מקומות העגינה במעגנה ובגודל מרחב-מתחם המעגנה".

גיורא קדר: חסרה לי כאן המילה "פיזור".

איתי עצמון: "גודל המתחם" לא נותן מענה?

אהרון זיסו: במרינה גדולה אפשר להתקין 10 תאי שירותים בבניין מנהלת המעגנה אבל זה לא עוזר כי הבניין מרוחק 4 קילומטרים מן הסירות.

אהרון זיסו: לכן אמרנו: בהתאם לגודל המתחם.

אהרון זיסו: בעכו מספיק תא שירותים אחד במקום אחד ובהרצליה צריך כנראה פיזור, כי המעגנה גדולה.

עופר זראמטי: ביפו אין מקלחות בכלל.

אופיר אקוניס: התקנות הללו יחייבו להתקין שם מקלחות.

אהרון זיסו: כשיהיו תקנות, אוכל לחייב.

אהרון זיסו: כאשר אין תקנות, זה לא מחייב.

מורדי חבר: יש איזה מפתח מספרי על מספר תאי השירותים שצריך להתקין על-פי מספר המשתמשים?

פואד נסאר: יש למשרד הבריאות.

אופיר אקוניס: אולי כדאי להשאיר ליועץ המשפטי של הוועדה את הניסוח לגבי גודל המעגנה.

מורדי חבר: בדיוק, אם יש איזה מפתח להתקנת מספיק תאי שירותים.

לאה ורון: לא מדובר על מספר תאי השירותים והמקלחות, אלא על הפיזור.

מורדי חבר: אם קובעים כך בתקנות ויש שם 1,000 משתמשים, וסליחה, הקימו שירותים מפוארים ל-10 אנשים, האם זה סביר, זה מספיק, זה פותר את הצרכים?

מורדי חבר: מה הכמות המספקת?

קריאה: הרגולטור יחליט.

איתי עצמון: כל דבר חקיקה ניתן לפרש בצורה בלתי סבירה.

איתי עצמון: זאת לא נקודת המוצא שלנו בכתיבת נורמות.

אופיר אקוניס: לא רוצים ללכת נגדך.

אופיר אקוניס: הרי אתה חושש שמעגנה ענקית תקים תא שירותים לאדם אחד.

אופיר אקוניס: למפעיל המעגנה יש די היגיון להתקין מספיק תאי שירותים.

גרגורי רודשטיין: המסמך שקובע את כל הדרישות למספר הסידורים התברואיים, בין היתר מקלחות, מתקני שתייה וגם שירותים, נקרא "העלאת הוראות למתקני תברואה", שהוא חלק אינטגרלי מחוק התכנון והבנייה.

גרגורי רודשטיין: חשוב לציין ששם לא עולה הסוגייה הזאת.

גרגורי רודשטיין: כתוב בפירוש בחוק התכנון והבנייה שבמידה ואין טבלאות מתאימות בחוק התכנון והבנייה צריך להתייחס לתקנות רישוי עסקים, ואז חובה על כל מי שמכין את תקנות רישוי עסקים לקבוע מפתח, לקבוע מספרים מדויקים, וזה חסר כאן.

אהרון זיסו: אין בזה סתירה.

אהרון זיסו: זה בסדר גמור.

אופיר אקוניס: וגם בנמל יפו תחול עכשיו חובה להתקין תאי שירותים ומקלחות, אם לא היו עד עכשיו.

אופיר אקוניס: אנחנו מאשרים את תקנה 45 בכפוף לתיקוני הנוסח שינסח היועץ המשפטי של הוועדה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 46 – מיתקני קליטה "(א) מפעיל מעגנה יתקין מיתקני קליטה מתאימים לאיסוף וסילוק של כל אלה: (1) שפכים סניטריים; (2) מי שיפוליים; (3) שמן ושמן משומש; (4) פסולת כאמור בתקנה 30.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) הקיבולת של מיתקן קליטה כאמור תאפשר קליטה של כל כמות שפכים או פסולת מכל סוג בכלי השיט העוגנים במעגנה, שהמיתקן מיועד להם.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) לא יתקין מפעיל מעגנה מיתקן קליטה אלא לפי תכנית מפורטת שהממונה על הנמלים אישר מראש.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ד) מפעיל המעגנה, ידאג, בכל עת, לרוקן את מיתקני הקליטה ולסלק את השפכים או הפסולת שנאגרו בהם למקום המיועד לכך לפי כל דין.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אופיר אקוניס: אני מניח שאין כאן הערות.

אופיר אקוניס: תקנה 46 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 47 – ציוד זיהום ים "מפעיל מעגנה יחזיק ברשותו ציוד לניקוי הים מזיהומו, הכולל סופגים וחוסמים, בכמות שאישר הממונה על הנמלים, בכפוף לכל דין, ובאופן שהציוד כאמור יהיה מוכן לשימוש בכל עת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

גיורא קדר: זה מחזיר אותנו ל-24 שעות ביממה, כי "בכל עת" זה גם ב-2 בלילה.

גיורא קדר: אם ב-2 בלילה אף אחד לא עונה בקשר, או מי שעונה בקשר לא מסוגל לתת שום פתרון, אז גם את זה הוא לא יוכל.

אהרון זיסו: אם ב-2 בלילה יש זיהום והשומר, זה שבקושי יודע עברית, אומרים לו שיש זיהום ים והוא לא מבין טוב, הוא צריך לדעת להתקשר למנהל המרינה ולהגיד לו שיש אירוע, ואז מנהל המרינה יגיע.

אהרון זיסו: ביום שישי שעבר, לדוגמה, במרינה באילת טבעה יכטה וצוות המרינה והמשרד להגנת הסביבה עבדו שם כל הלילה כדי לספוג את השמן והדלק.

אהרון זיסו: וההאזנה שם מבוצעת על-ידי השומר, דרך אגב.

גיורא קדר: זה בדיוק מה שאנו מבקשים, שהמרינה תהיה מסוגלת לתת שירותים גם בלילה, כי המרינה היא מקום שחי 24 שעות ביממה ברצף.

אהרון זיסו: זה בסדר, אבל מי שענה בקשר הוא אותו שומר שבקושי יודע עברית ובכל זאת נתן מענה.

ראובן אברמוביץ: היה מקרה כזה שנתנו מענה.

ראובן אברמוביץ: לפני שבועיים עלתה סירה בלילה על הסלעים, הזעיקו אנשים והוציאו אותה.

גיורא קדר: אם הוועדה רוצה, נציג רשימה ארוכה מאוד של עשרות מקרים בהם לא היה עם מי לדבר.

אהרון זיסו: לא היתה חובה.

אופיר אקוניס: עכשיו קובעים חובה.

אופיר אקוניס: כל התחום הזה, שהיה בוודאי פרוץ יותר מאשר עכשיו, יוסדר.

גיורא קדר: אבל החובה שנקבעת כעת צריכה לתת מענה למשתמשים.

אהרון זיסו: כתוב כאן שיוחזק ציוד שיהיה מוכן בכל עת.

אהרון זיסו: מה עוד אתה רוצה?

אופיר אקוניס: רבותי, תקנה 47 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 48 – התייעצות עם מפקח למניעת זיהום הים "הממונה על הנמלים לא ייתן אישור לפי תקנות 46(ג) ו-47 אלא לאחר שהתייעץ עם מפקח למניעת זיהום הים.

סיגלית ברקאי-ואקיל: "

אופיר אקוניס: אין הערות.

אופיר אקוניס: תקנה 48 מאושרת.

סיגלית ברקאי-ואקיל: תקנה 49 – תוכנית מוכנות למקרי חירום "(א) מפעיל מעגנה יערוך תוכנית מוכנות למקרי חירום שנדרשת בהם התערבות המשטרה, צבא הגנה לישראל, מד"א, מכבי אש או גורם חיצוני דומה, לרבות מקרים של תאונה ימית בתחום המעגנה ושריפה; התוכנית תיערך בתיאום עם הגורמים החיצוניים האמורים.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ב) תוכנית המוכנות תתייחס לכל שעות היממה, ויפורטו בה הפעולות שיש לבצע במקרים כאמור, ועל מי מוטל לבצען, וכן דרכי התקשורת עם הגורמים החיצוניים כאמור.

סיגלית ברקאי-ואקיל: (ג) מנהל המעגנה ועובדיו יכירו את תוכנית המוכנות ויתרגלו אותה פעמיים בשנה לפחות.

סיגלית ברקאי-ואקיל: " אנחנו מבקשים להכניס כאן כמה תיקונים.

סיגלית ברקאי-ואקיל: בתקנת משנה (א), במקום "גורם חיצוני דומה" יבוא "גורם העוסק בפעילות אבטחה או כיבוי אש".

איתי עצמון: דיברנו על "גורם ביטחוני".

סיגלית ברקאי-ואקיל: "גורם העוסק בפעילות אבטחה" – זה יכול להיות חברת אבטחה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: קב"ט הנמל הוא לא בהכרח גורם ביטחוני.

איתי עצמון: מדובר רק על אבטחה?

סיגלית ברקאי-ואקיל: אבטחה או כיבוי אש.

איתי עצמון: הבנתי שדיברנו על "גורם ביטחוני או גורם העוסק בפעולות אבטחה או כיבוי אש".

סיגלית ברקאי-ואקיל: השאלה אם "ביטחוני" לא משייך אותו ישירות להיות גורם ביטחון של מדינת ישראל.

גיורא קדר: לא ברור לנו השינוי.

אהרון זיסו: יש כאן רק חידוד של הניסוח.

גל קדר: "גורם חיצוני דומה"?

אהרון זיסו: במקום "גורם חיצוני דומה" יבוא "גורם העוסק בפעילות אבטחה או כיבוי אש".

יערה למברגר-קינר: אפשר לכתוב: "גורם אבטחה, ביטחון או כיבוי אש".

לאה ורון: אולי תבהירו לוועדה מה התיקון שאתם מבקשים.

סיגלית ברקאי-ואקיל: בתקנת משנה (א), במקום "גורם חיצוני דומה" יבוא "גורם העוסק בפעילות אבטחה, ביטחון או כיבוי אש".

סיגלית ברקאי-ואקיל: המילה "החיצוניים" בתקנת משנה (א) ובתקנת משנה (ב), תימחק.

אופיר אקוניס: רבותי, נצא להפסקה של 5 דקות.

אופיר אקוניס: בעוד 5 דקות נחזור.

אופיר אקוניס: (הישיבה נפסקה ב-13:40 ונתחדשה ב-13:48)

אופיר אקוניס: אנחנו חוזרים לדון בתקנה 49.

איתי עצמון: בתקנה 49, שעוסקת בתוכנית מוכנוּת למקרי חירום, לפני שיצאנו להפסקה דיברנו על התיקון הבא: במקום "גורם חיצוני דומה" יבוא "גורם העוסק בפעולות ביטחון, אבטחה או כיבוי אש".

איתי עצמון: בהפסקה דיברנו עם נציגי גורמי הביטחון והיתה להם איזו הבהרה על הנוסח.

איתי עצמון: נוכל לשמוע אותם.

איתן מדמוני: אני ראש מחלקת מעברים במשטרה.

איתן מדמוני: לא אתייחס לתקנות הקודמות כי קיבלנו כיסוי מלא בכל הנושאים.

איתן מדמוני: בהקשר לתקנה הספציפית הזאת, צריך שמהנוסח יעלה שיש גם למשטרה וגם לחיל הים סמכות גוברת בעניין הזה, כי אנו מנחים על-פי חוק בעניין הזה.

איתן מדמוני: על מנת שלא יהיה שום ספק, צריך למצוא את הנוסח המתאים שיבוא לידי ביטוי בתקנה הזאת.

איתי עצמון: ההערה היתה שהגורם הנוסף, הגורם שעוסק בפעולות ביטחון, אבטחה או כיבוי אש, בעצם כפוף למשטרה ולצבא ההגנה לישראל, הוא לא פועל באופן עצמאי.

איתי עצמון: נמצא דרך להבהיר את זה בנוסח.

איתי עצמון: אני סבור שאין טעם לעכב את הדיון בוועדה.

איתי עצמון: נבהיר את העניין הזה.

איתן מדמוני: אכן זאת היתה הכוונה, שנמשיך להיות גורמים מנחים בלעדיים, בגלל הרגישות והמשמעות של זה.

סיגלית ברקאי-ואקיל: קודם כול, בכל מקרה התקנה לא גוברת.

איתי עצמון: בוודאי, אבל צריך להבהיר.

אופיר אקוניס: אנחנו מקבלים את ההערה.

גיורא קדר: העליתי כבר קודם את הבעיות שעלולות להיווצר בשעה שמשרדי המרינה סגורים או לא מתבצעת הפעילות הרגילה של המרינה, ואז הפנו אותי לתקנה 49 שאמורה לפתור את הבעיה.

גיורא קדר: אני לא רואה את הפתרון כאן, ואסביר.

גיורא קדר: כאן יש הגדרה של תאונה ימית.

גיורא קדר: תאונה ימית היא דבר שמוגדר בחוק, אבל אני רוצה למנוע תאונה ימית ולא להגיע לתאונה ימית.

גיורא קדר: אני צריך את העזרה של המרינה על מנת להיכנס למרינה בשעות הערב ואני צריך שמישהו ייתן לי פתרון לעניין הזה.

גיורא קדר: או לחילופין, כאשר יש לי כבר איזו תקלה והיא עדיין לא תאונה ימית, למשל לכלי שלי נכנסים מים ואני עומד לטבוע, יש פעולות שהמרינה יודעת לעשות, שכמובן תגבה עבורן כסף כפי שהיא צריכה לגבות, אבל אני צריך שיגיע המנופאי של המרינה בלילה, אני צריך שמישהו יזעיק אותו.

גיורא קדר: כלומר, המילה "תאונה ימית" שמופיעה כאן מפריעה לי מאוד.

גיורא קדר: המרינה צריכה להיות ערוכה לתת את השירותים שלה 24 שעות ביממה על-פי קריאה.

גיורא קדר: התוכנית צריכה להיות מאושרת על-ידי משרד התחבורה, והתשלום כמובן צריך להיות בהתאם למה שנעשה.

עמוס נוימן: אני לא רואה סתירה בין מה שאמרת ובין מה שכתוב בתקנה.

אהרון זיסו: אין כאן שום סתירה.

אהרון זיסו: כבר דיברנו על כך קודם בתקנה על האזנה לקשר.

גיורא קדר: כאשר דיברנו על האזנה לקשר, דיברתי על בעיה שעלולה להיווצר.

גיורא קדר: התקנה הזאת מדברת על תאונה ימית, ותאונה ימית היא דבר שמוגדר בחוק.

גיורא קדר: אני לא מדבר על תאונה אלא על מצב של לפני תאונה.

אהרון זיסו: עדיין אתה צריך ליצור קשר.

גיורא קדר: אני צריך שמישהו ייתן לי פתרון.

יערה למברגר-קינר: כאשר אני קוראת את נוסח התקנה, היא מדברת על תוכנית מוכנוּת למקרי חירום, שזה רחב יותר מאשר תאונה, והיא אומרת "לרבות".

יערה למברגר-קינר: המילה "לרבות" באה להכניס כאן רשימה פתוחה.

יערה למברגר-קינר: "לרבות מקרים של תאונה ימית בתחום המעגנה ושריפה", כלומר זה דבר הרבה יותר רחב.

יערה למברגר-קינר: זה רק דוגמה אחת מיני רבות.

יערה למברגר-קינר: כתוב כאן במפורש כי "תוכנית המוכנוּת תתייחס לכל שעות היממה".

יערה למברגר-קינר: זה עונה בהחלט על מה שדיברת קודם.

יערה למברגר-קינר: "ויפורטו בה הפעולות שיש לבצע במקרים כאמור, ועל מי מוטל לבצען, וכן דרכי התקשורת עם הגורמים החיצוניים כאמור".

יערה למברגר-קינר: זאת אומרת, לפחות לגבי מקרי חירום, שזה חלק מן ההערות שהוצגו כאן קודם, יש כאן מענה.

עופר זראמטי: מאתנו הימאים, כל בעלי הספינות, מבקשים לעמוד בדרישות שנקראות S.T.C.W, שנובעות מ-I.M.O (International Marine Organization), מאז טביעת הטיטניק.

עופר זראמטי: אני לא רואה שכאן יש איזו הערה לגבי כיבוי אש חיצוני, או שעובדי הנמל יכולים לבצע את זה.

עופר זראמטי: הם צריכים לעמוד בתקנות מסוימות, הם צריכים להבין מה זה כיבוי אש בספינה.

עופר זראמטי: זה לא אותו דבר כמו ביבשה.

עופר זראמטי: עליהם לעבור אימון מיוחד בחדרים מיוחדים, כיצד לחלץ אנשים מתוך כלים סגורים.

עמוס נוימן: אתה מערבב שני דברים.

עמוס נוימן: S.T.C.W היא אמנה בין-לאומית לגבי כל האניות.

עמוס נוימן: כאן לא מדובר על אניות.

עמוס נוימן: כאן מדובר על ספינות.

עופר זראמטי: כשאתה מתעסק עם כלי שיט, ואני עובר אימון לעשות כיבוי אש רק לכלי שיט, אתה לא יכול להגיד שהחבר'ה ששומרים בנמל ירוצו אליי עם מטף בלי כל ידע.

עמוס נוימן: אתה מדבר על הדרישות ממך.

עמוס נוימן: תכשיר את כלי השיט.

עופר זראמטי: משרד התחבורה צריך להנחות את הנמל להחזיק צוות חירום.

עופר זראמטי: זה בדיוק מה שאמר מר גיורא קדר, שלמנהל משמרת יהיה את הידע.

עמוס נוימן: עליו לקבוע תוכנית מוכנוּת לחירום.

עמוס נוימן: הוא יכול להסתייע בגורמים מקצועיים, למשל לשכור את כוחות כיבוי אש.

קריאה: לחכות שיבואו מן הבית?

עמוס נוימן: אתה טוען שעובדי הנמל צריכים לעשות את זה.

עמוס נוימן: המפעיל יכול להתקשר עם גורמים מקצועיים שנותנים מענה לבעיות שאתה העלית, ולא שעובדי המעגנה יעשו את זה בעצמם.

גיורא קדר: אני מבקש לענות לגברת שבאמת הציעה פתרון יפה, אבל היא התעלמה מן המילה "שנדרשת".

גיורא קדר: הכוונה שנדרשת בהם התערבות המשטרה.

גיורא קדר: כלומר תוכנית החירום לפי הכתוב מתייחסת אך ורק לתוכנית שנדרשת בה התערבות גורם חיצוני.

גיורא קדר: אני סבור שהמילים "שנדרשת בהם התערבות ...

גיורא קדר: או גורם חיצוני" חייבות להימחק.

גיורא קדר: מדובר על כל מצב חירום.

גיורא קדר: למה דווקא כשנדרשת התערבות של גורם חיצוני?

סיגלית ברקאי-ואקיל: יש תקנות אחרות, כמו החובה להחזיק ציוד חירום וכולי.

גיורא קדר: אני לא מדבר על ציוד.

סיגלית ברקאי-ואקיל: אבל כתוב "יחזיק ויפעיל" – "יחזיק ויפעיל ציוד חירום והצלה".

אמיר צינדר: אף אחד לא יחזיק מנופאי 24 שעות ביממה.

עמוס נוימן: לא צריך להחזיק מנופאי 24 שעות ביממה.

עמוס נוימן: צריך להיות במצב שניתן להתקשר לאדם.

אמיר צינדר: הוא לא יכול להיות בכוננות 24 שעות היממה.

פואד נסאר: מה מפריע לך בכך שזה יהיה?

פואד נסאר: אז מה, עדיף שהספינה שלו תטבע?

פואד נסאר: שיהיה כונן.

פואד נסאר: אנחנו במדינה מתוקנת.

פואד נסאר: הלא כך?

פואד נסאר: אם הספינה שלו נפגעת אז שתלך?

לאה ורון: סליחה, לא מתנהלים כאן ויכוחים פרטיים.

אופיר אקוניס: האם יש איזה סוג של פתרון בתקנה הזאת?

גיורא קדר: התקנה הזאת מסוכנת ביותר, כבוד היושב-ראש.

גיורא קדר: אני אומר את המילים הללו לראשונה בוועדה הזאת.

גיורא קדר: להשאיר את התקנה כפי שהיא מבלי לחייב את המרינה להיות במוכנוּת, בדיוק כפי שאמר כאן מנהל המרינה: הוא צריך להחזיק אנשים ככוננים, בדיוק כפי שאם פורצת שריפה בבית-מלון חייב להגיע מנהל אחזקה תורן.

גיורא קדר: לא משאירים את זה באוויר.

גיורא קדר: זה לא כתוב.

גיורא קדר: כתוב: "נדרשת בהם התערבות של גורם חיצוני", ולא מדובר על מקרים שלא נדרשת התערבות של גורם חיצוני.

גיורא קדר: המילה "נדרשת" חייבת להימחק.

אמיר צינדר: לא.

אמיר צינדר: מה פתאום?

יערה למברגר-קינר: כפי שאמרתי קודם, בנוסף לתקנה 40 גם תקנה 50 נותנת כאן מענה מסוים, כי חובות הדיווח של מנהל המעגנה לממונה על הנמלים על מניעת זיהום ים, יש להן משמעות.

גיורא קדר: לא מדובר על דיווח.

יערה למברגר-קינר: לדוגמה בעניין אירוע חריג בתחום המעגנה, זה יכול להיות רלוונטי.

יערה למברגר-קינר: יש כמה תקנות משנה רלוונטיות על זיהום הים, לפיהן מוטלת על מנהל המעגנה חובה לדווח לממונה על הנמלים או למפקח על זיהום ים.

יערה למברגר-קינר: חשוב שיהיו מעורבים הגורמים הרלוונטיים כאשר מתקיימים האירועים הללו.

גיורא קדר: אבל לא מדובר על דיווח.

אהרון זיסו: אנו גם מחייבים את המעגנה לתרגל את זה.

אהרון זיסו: אנחנו לא מחייבים את הגורמים החיצוניים כי גם צוות המעגנה צריך להיות מתורגל.

גיורא קדר: אבל זה לא כתוב.

אהרון זיסו: תקרא את תקנת משנה (ג).

אהרון זיסו: צוות המעגנה גם מתרגל.

גיורא קדר: כתוב שיכירו את התוכנית, אבל אף אחד לא מחייב אותם להיות בכוננות לבצע אותה משום שהתוכנית היא רק כאשר נדרשת התערבות של גורם חיצוני.

אמיר צינדר: אתה לא יכול לדרוש את זה.

גיורא קדר: בוודאי שכן.

אמיר צינדר: אף אחד לא יוכל לעמוד בזה.

אמיר צינדר: חברת הביטוח צריכה לעשות את זה.

עמוס נוימן: גם במשך היום כאשר המרינה פעילה אין לה יכולת לתת פתרון לכל התרחישים האפשריים.

עמוס נוימן: גם ביום לא, ובוודאי לא במשמרת לילה.

עמוס נוימן: ולכן לדעתי התקנה טובה ומלאה.

גל קדר: בנמל התעופה בן גוריון כאשר יש שריפה יש צוותים של הנמל שיודעים לתת מענה לשריפה.

גל קדר: אני לא מדבר דווקא על לילות, אלא למשל בשבת בשעה 12 בצהרים.

אהרון זיסו: גם בנמל חיפה.

אהרון זיסו: זה לא אותו דבר.

גל קדר: כאשר המרינה פעילה קצת יותר מאשר במהלך ימות השבוע ויש צורך בכיבוי שריפה, או בפעולות הצלה של שאיבת מים – על כך מדובר.

גל קדר: עזבו רגע את אמצע הלילה.

גל קדר: בואו נדבר על יום שבת או חג.

אהרון זיסו: גם בנמל חיפה יש צוות מוכנוּת 24 שעות ביממה, אבל גם במנחת במחניים אין צוות מוכנוּת 24 שעות ביממה, והמרינה היא לא נמל חיפה והיא לא נמל התעופה בן גוריון.

גל קדר: אבל מחניים לא פעיל יותר.

גיורא קדר: במרינה אנשים עוגנים כל השנה, 24 שעות ביממה.

אהרון זיסו: גם במחניים יש אנשים כל הזמן.

גיורא קדר: צריכה להיות כוננות.

אמיר צינדר: במרינה הרצליה בתחנת כיבוי אש ערכנו קורס לכל הכבאים ולכל העובדים שלנו איך לכבות יכטה.

אמיר צינדר: רשות הכבאות נותנת לנו את השירות לכיבוי שריפות.

אמיר צינדר: אנחנו משלמים גם ביטוח עבור סיכול לכל הכבאים בהרצליה והם נותנים לנו שירות לכיבוי שריפות.

גיורא קדר: הבעיה היא לא רק כיבוי שריפות.

גיורא קדר: השאלה מה קורה לפני שפורצת השריפה, אם צריך עזרה.

אמיר צינדר: איזו עזרה?

אמיר צינדר: על מה אתה מדבר?

גיורא קדר: למשל במרינות אשדוד ואשקלון - - -

אמיר צינדר: חובה על כל המרינות לעשות את זה.

גיורא קדר: זה בדיוק מה שהחוק הזה לא דורש.

אמיר צינדר: אבל זה רישוי עסקים.

אמיר צינדר: זה לא משרד התחבורה.

גיורא קדר: זה לא רישוי עסקים.

גיורא קדר: שאיבת מים מסירה זה לא רישוי עסקים.

מורדי חבר: אני מתפלא על החבר מן המשרד להגנת הסביבה שיושב בשקט בנושא הזה.

קריאה: למה שכל סירה לא תוכל לעשות את זה?

קריאה: למה אתה מפיל את זה על מישהו אחר?

אופיר אקוניס: רבותי, גם המדינה אמרה שהדין שחל על נמל גדול ועל מעגנה, שונה.

אופיר אקוניס: לכן אני סבור שהתקנה הזאת מניחה את הדעת.

אופיר אקוניס: אנחנו מאשרים את תקנה 49, בתיקונים שהוכנסו בה.

אופיר אקוניס: אני חייב לעצור כאן.

אופיר אקוניס: רציתי להתקדם עוד, אבל יש כאן איזה עניין אחר שאני חייב להיות מעורב בו.

אופיר אקוניס: נקבע את הישיבה האחרונה על התקנות בהקדם כדי לסיים את הדיון בהן.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

רחלי ברץ-ריקס: כבוד היושב-ראש, האם אפשר לשמוע את הניסוח החדש של תקנה 49 לפני שתאשר אותה שנית?

לאה ורון: התקנה אושרה.

לאה ורון: ככל שתכניסו שינויים ותיקונים ביחד עם משרד התחבורה ויהיה בכך צורך, תפנו ליושב-ראש הוועדה על מנת שיפתח מחדש את הדיון בתקנה הזאת.

איתי עצמון: הודעתי שנבהיר את הנוסח.

אופיר אקוניס: תודה רבה לכם.

אופיר אקוניס: הישיבה נעולה.