ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 215, 2010-06-22 12:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר-היום: הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון – בחירות למוסדות הלשכה), התש"ע-2009, של חבר הכנסת כרמל שאמה.

דוד רותם: חבר הכנסת, שאמה, בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה אדוני היושב ראש.

כרמל שאמה-הכהן: עיקרה של הצעה זאת שינוי ייצוג מחוזות בלשכת עורכי הדין במוסדות הלשכה.

כרמל שאמה-הכהן: אם עד היום הייצוג היה מוחלט ושווה, בלי קשר ובלי פרופורציה למספר החברים בכל מחוז, הצעת החוק משנה את שיטת חלוקת הייצוג למידה שיותר קרובה לשיטה פרופורציונאלית.

כרמל שאמה-הכהן: לא פרופורציונאלית מלאה, היא נותנת איזה מספר בסיסי שאינו תלוי במספר החברים.

כרמל שאמה-הכהן: מעבר לכך עבור כל 5,000 חברים עוד 3 נציגים.

כרמל שאמה-הכהן: הצעה זאת עברה בקריאה טרומית.

כרמל שאמה-הכהן: אני רואה בה מגמה שהיא מבורכת מהבחינה שכל מוסד דמוקרטי וכל בחירות דמוקרטיות אמורות לשקף באופן פרופורציונאלי בדיוק כמו שאנחנו עושים בכנסת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נותנים קולות עודפים לשום מגזר שהוא.

כרמל שאמה-הכהן: את ההעדפות והתיקונים והעדפות יתר אנחנו עושים אחר-כך בהחלטות שמקבלים לאחר שנבחרנו באון יחסי.

כרמל שאמה-הכהן: לכן, אדוני היושב ראש, אני לא מקבל את הטענות כנגד הצעת אחרות בדבר אפליית מגזר כזה או אחר.

כרמל שאמה-הכהן: להיפך, אני חושב שעצם השיטה המעוותת היום היא זאת שגורמת לאפליות במגזרים מסוימים והיא זאת שמשרשרת אחרי זה עיוותים.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא קשור באנשים שמכהנים בתפקידים.

דוד רותם: איפה היו טענות נגד הצעת החוק הזאת?

שלמה מולה: הם עלו במליאה ויש גם חברים פה שמתנגדים ודיברו איתי.

שלמה מולה: אני דיברתי איתו.

שלמה מולה: אני מתנגד להצעת החוק.

שלמה מולה: אני מאשר שהתנגדתי.

דוד רותם: אנחנו נשכנע אותך.

שלמה מולה: אולי אני אשכנע אותך.

דוד רותם: תכף נראה.

שלמה מולה: אם באת לא להשתכנע אז אני לא אשכנע אותך.

שלמה מולה: יכול להיות שנצביע ונסיים.

כרמל שאמה-הכהן: מולה, מספיק "פיצצת" לי את המוח במליאה הלילה ולא ישנתי מאז.

כרמל שאמה-הכהן: רק כדי לסבר את האוזן של חבר הכנסת מולה ואחרים בדבר עוצמת העיוות.

כרמל שאמה-הכהן: אם היה מדבר בעיוות קל, יכול להיות שלא היתה נדרשת התערבות ושינוי חקיקה, אבל במחוז תל-אביב שמונה כמעט 30,000 עורכי דין, לעומת מחוז צפון שמונה פחות מ-2,000 עורכי דין - - -

חלאד זועבי: זאת הבעיה הגדולה.

כרמל שאמה-הכהן: פרופורציה של 1:15, אדוני היושב ראש ובייצוג 1:1.

כרמל שאמה-הכהן: שער לך מה היה קורה אם עיוות פרופורציה כזאת היה קורה בכנסת.

דוד רותם: אפשר היה להקים ממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אפשר לקחת את אותן פרופורציות ולחשוב על התוצאות.

כרמל שאמה-הכהן: מעבר לכך, אדוני היושב ראש, אין לי מה להוסיף.

כרמל שאמה-הכהן: אשמח לשמוע את הדעות מסביב לשולחן.

כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שהדעות יהיו מגוונות.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבין גם שהדבר נוגע למבנה הפוליטי של הלשכה, אבל אותי זה לא מעניין כלל וכלל.

כרמל שאמה-הכהן: רק בעקבות הצעת החוק הכרתי את הצדדים המעורבים.

כרמל שאמה-הכהן: לפני כן לא הכרתי ולא עניין אותי.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא בא מהעולם של הפוליטיקה של הלשכה ואני באמת מאמין בהצעת החוק.

דוד רותם: אחר-כך תסביר לי מה זה הפוליטיקה של הלשכה.

דוד רותם: חבר הכנסת יריב לוין, בבקשה.

יריב לוין: תודה אדוני היושב ראש.

יריב לוין: אני אולי אפתיע אם אומר שאני חושב שבאופן עקרוני ההצעה של חבר הכנסת שאמה היא כיוון מבורך ונכון.

יריב לוין: אני חושב ששיטת הבחירות בלשכת עורכי הדין דהיום היא שיטה בעייתית מאוד.

דוד רותם: שיש בחירות.

יריב לוין: העובדה שיש בחירות זה דבר טוב מאוד אבל השיטה היא שיטה - - -

דוד רותם: החוק קובע שהוועדים המחוזיים יבחרו 3 נציגים וזה בדרך כלל מינוי ולא בחירה.

יריב לוין: אני באמת מתייחס לתהליך הבחירה בוועדים כתהליך של בחירות והוא, אגב, באמת תהליך של בחירות.

יריב לוין: אני יכול לומר לך שכיה

יריב לוין: נתי 4 שנים כחבר ועד מחוז והשתתפתי בבחירות כאלה באופן אישי והם פרי של איזה משא ומתן והתדיינות.

יריב לוין: אי-אפשר שלא לראות בהן תהליך של בחירות.

יריב לוין: הבעיה היא ששיטת הבחירה הזאת יוצרת הרבה מאוד עיוותים.

יריב לוין: היא יוצרת עיוותים.

יריב לוין: אני חושב שחבר הכנסת שאמה בצדק רוצה לתקן אותם, אם כי נדמה לי שדווקא בשיטה שהוא מציע העיוותים האלה יחמירו ויועמקו.

יריב לוין: אתחיל מהבעיה המבנית הבסיסית.

יריב לוין: אני חושב שיש לכולם, צריך להיות לכולם אינטרס שתהיה לשכת עורכי דין אחת.

יריב לוין: מי שרוצה כמה - - -

דוד רותם: אדוני יסביר.

יריב לוין: אני אסביר את זה בצורה מאוד פשוטה.

דוד רותם: קודם כל למה חשוב שתהיה לשכת עורכי הדין, ובטח למה חשוב שתהיה אחת?

דוד רותם: אני אדלג על החלק הראשון ואומר לך מדוע.

דוד רותם: מי שחושב שלא צריך לשכת עורכי הדין, שיביא הצעה ויפרט אותה.

דוד רותם: אני אומר את זה כאן על השולחן.

דוד רותם: אבל לא בזה כך אנחנו עוסקים, כך אני מקווה, אלא אם כן יש מי שרואה בפטנט הזה דרך להחריב את הלשכה על-ידי יצירת סכסוכים אין סופיים.

דוד רותם: אם זאת המטרה, אני אומר לך, עם המטרה הזאת אני לא יודע להתווכח.

דוד רותם: אבל אם נצא מנקודת הנחה שלא זאת המטרה והמטרה היא להביא לתוצאה שתהיה מאוזנת ויותר טובה ללשכת עורכי הדין ולא להחריב את הלשכה דרך ההצעה הזאת.

דוד רותם: אם זאת נקודת ההנחה, הויכוח או הדיון צריך להצטמצם, לשיטתי, לשאלה איך עושים את זה נכון?

דוד רותם: איך מגיעים בסופו של דבר לתוצאה שתהיה בה ייצוגיות מצד אחד ומצד שני גם הגוף יוכל לעבוד ולהתקיים.

דוד רותם: לשיטתי, לפחות.

דוד רותם: נקודת המוצא צריכה להיות שלשכת עורכי הדין צריכה להיות אחת.

דוד רותם: לא שתיים, לא חמש ולא כל מיני דברים מהסוג הזה.

דוד רותם: כדי שלשכת עורכי הדין תהיה אחת, צריכה להיות דיכוטומיה בין הגוף המרכזי, קרי הוועד המרכזי כפי שנבחר על-ידי המועצה הארצית, לבין המערכת המחוזית.

דוד רותם: הסיטואציה צריכה להיות שהוועד המרכזי והמועצה הארצית הם שקובעים את מדיניות הלשכה, הם שמדברים בשם הלשכה, הם שמכתיבים את דרכה והמחוזות נותנים את השירות לחברים ומטפלים בעניינים המקומיים במחוז.

דוד רותם: אני לא מצליח להבין איך אפשר בכלל להסתכל ולחפש שיטה אחרת.

דוד רותם: משכך, גם ברור לגמרי שהבחירות, שאמורות לקבוע את דמותה של המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין, צריכה להיות, כפי שאמר חבר הכנסת שאמה, בחירות כלליות, שוות, יחסיות, שיבטאו את דעתם של כלל ציבור עורכי הדין.

דוד רותם: לא יכול להיות שהתוצאה של מה שנעשה תהיה, שבעצם הבחירות לוועד מחוז תל-אביב הן הבחירות האמיתיות ללשכת עורכי הדין.

דוד רותם: אני אומר לכם כמי שישב במועצה הארצית.

דוד רותם: גוש של 12 או 15 אנשים מכתיב את הכול, שלא תהיינה אי הבנות.

דוד רותם: ואז נשאלת השאלה למה לך בכלל להתמודד במישור הארצי?

דוד רותם: ה הרי אם תתמודד במחוז תל-אביב ותנצח שם ותיקח את כל ה-12 או 15 קולות האלה, אז נגמר כל העניין.

דוד רותם: זה בכלל כבר לא שייך ליחסיות ולשוויונית, זה שייך ליכולת שלך לנהל גוף בצורה סבירה.

דוד רותם: בין זה לבין יחסיות, לטעמי אין שום קשר.

דוד רותם: לכן אני אומר שהכוונה טובה רק התוצאה מביאה אותנו למקום לא נכון.

דוד רותם: אומר יותר מזה.

דוד רותם: צריך לזכור שבסופו של דבר בתוך המועצה הארצית הזאת גם נקבע תקציב הלשכה.

דוד רותם: נדמה לי שאין כאן חולק, אני מקווה, סביב השולחן הזה, שבצד הרצון שלנו, כפי שאמר חבר הכנסת שאמה, אנחנו רוצים שאנשים ייבחרו באופן ייצוגי שוויוני, אבל אנחנו רוצים גם לדאוג שבתוך הגוף, בסופו של דבר, כשמחלקים את העוגה התקציבית, ניתן את ההעדפה ואת ההתאמות למי שמגיע לו.

דוד רותם: במקרה הזה ברור לגמרי שאם רוצים לעודד פריפריה, הדבר הזה נדרש.

דוד רותם: בעיניי, אחד הכשלים של השיטה הקיימת היא שאי-אפשר להעביר תקציב בלי המחוזות.

דוד רותם: למעשה, המחוזות שהם היום בתוך המועצה הארצית הקיימת, המחוזות הפריפריאליים, קרי צפון, חיפה, דרום ובמידה מסוימת גם ירושלים, 12 המנדטים שלהם במידה רבה משפיעים ומכתיבים את התקציב וגורמים למצב שהמחוזות מקבלים יותר תקצוב ממה שהם צריכים לקבל על-פי החלוקה היחסית האמיתית, משום שאי-אפשר להעביר תקציב בלי התמיכה שלהם.

דוד רותם: אני אומר את זה כמי שהיה שותף בלשכה ל-6 דיוני תקציב.

דוד רותם: אתה כל הזמן צריך להתמודד עם הבעיה הזאת.

דוד רותם: לכן, הדרך לייצר את החלוקה השוויונית היא לא יכולה להיות מצד אחד על-ידי זה שאתה מגדיל את המחוזיות עד כדי כך שהתוצאה הסופית שהם הופכים לרוב שמכתיב ומשפיע על כל ההחלטות.

דוד רותם: מהצד השני, אתה עושה את זה תוך שאתה דווקא מנמיך את משקלם של המחוזות הפריפריאליים.

דוד רותם: כלומר, אתה עושה בדיוק את שני התהליכים שהם מנוגדים לתהליך שצריך להתבצע.

דוד רותם: אני אגיד עוד דבר אחד.

דוד רותם: בכלל, יש לי הרהורים האם יש בכלל מקום לקיומו של מחוז נפרד באזור תל-אביב והמרכז במבנה שהוא קיים.

דוד רותם: שלא תהיינה אי-הבנות, אני חושב שעורך דין דורון ברזילי, שאנחנו גם ידידים טובים, יכול להיות שהוא יהיה ראש הלשכה הבא ואז הוא יראה את הדברים בצורה אחרת.

דוד רותם: זה לא עניין פרסונאלי לחלוטין, כי אף אחד מאיתנו לא יודע באיזה תפקיד הוא יהיה בקדנציה הבאה והבחירות דיי קרובות.

דוד רותם: אבל אני רוצה לומר לך, אדוני היושב ראש, רוב מוחלט של פעילת לשכת עורכי הדין נעשית בתל-אביב ובמחוז המרכז, לא יעזור שום דבר.

דוד רותם: רוב ההשתלמויות הן במרכז, רוב הכנסים הם במרכז, רוב האירועים הם במרכז.

דוד רותם: רוב הוועדות מתכנסות במרכז והוועד המרכזי יושב בתל-אביב וכן הלאה.

דוד רותם: זה לא ההיגיון שעומד מאחורי הרעיון של להחזיק מחוז בדרום, של להביא את פעילות הלשכה – אדוני היושב ראש, כבר שמעת ממני חלק מהדברים, אבל בכל זאת.

דוד רותם: זה לא אותו היגיון שעומד ביסוד של קיום בית לשכה בדרום, שאליו יכולים להגיע עורכי הדין מהדרום והם יכולים לקיים שם פעילות לפחות מינימאלית ובית הלשכה הזה מאפשר גם לקיים פעילות מול בתי המשפט בדרום וכן הלאה.

דוד רותם: הרוב המוחלט של פעילות הלשכה נעשה במרכז.

דוד רותם: אגב, בצדק, כי גם רוב האנשים שם.

דוד רותם: אז נוצרת כפילות.

דוד רותם: יש לנו כנס אילת של מחוז תל-אביב וכנס אילת של הלשכה המרכזית, ושניהם מתחרים אחד בשני כמעט באותם תאריכים, מתחרים על המרצים.

דוד רותם: המוזמנים הם כמעט אותם אנשים ממילא כי כמעט כל מי ששיך למחוז תל-אביב הוא גם שייך ללשכה הכללית.

דוד רותם: למה אתה מקנא במוזמנים שמגיעים פעמיים?

יריב לוין: אני לא מקנא באף אחד.

יריב לוין: יעידו עלי כאן חבריי שאני לא מחובבי הכנסים האלה.

יריב לוין: אבל, אני חושב שהכפילות הזאת עולה ללשכת עורכי הדין ולעורכי הדין ביוקר רב.

יריב לוין: קודם כל, היא עולה להם הרבה כסף מיותר והיא עולה להם גם בעובדה שתדמיתה של הלשכה ופניה, ולא חשוב אם כזה או אחר מוליכים אותה.

יריב לוין: אגב, זה לא סוד שבהרבה נושאים אני רואה את הדברים הרבה יותר קרוב לעמדות של מחוז ת"א.

יריב לוין: זה בהרבה מאוד סוגיות, מנושא הצעירים ועד נושא ההתייחסות לבית המשפט העליון.

יריב לוין: עדיין, אני חושב שבשורה התחתונה, למכלול הכולל של לשכת עורכי הדין, המצב הזה הוא מצב לא בריא, הוא מצב לא טוב ותקין.

יריב לוין: הוא מצב שלא תורם שום דבר.

יריב לוין: אנחנו נמצאים בתקופה שבה המקצוע נמצא במשבר גדול.

יריב לוין: אתה המחפש את איחוד הכוחות, אתה מחפש לראות את הלשכה מדברת בקול אחד ולא את הפיצול הזה.

יריב לוין: עוד הערה אחת אחרונה ומכאן אני אגיע למה אני מציע.

יריב לוין: מה שבעיניי בעיקר לא נכון הוא, להגיע למצב שבו ועדי המחוזות בורחים בעצמם את הנציגים.

דוד רותם: לא בוחרים, הם ממנים.

יריב לוין: לא, הם לא ממנים, יש שם באמת בחירות.

דוד רותם: יו"ר הלשכה יגיד לנו.

יורי גיא-רון: אני מסכים איתך - ממנים.

יריב לוין: אני לא רוצה להגיד ממנים, זה לא נכון שממנים.

יריב לוין: אבל אני חושב שבסופו של דבר להעביר לידיהם של 20 אנשים, במקרה של מחוז תל-אביב, או אפילו פחות במקרה של המחוזות האחרים, את היכולת ואת הכוח לבחור למעשה מחצית מחברי המועצה ובוודאי את הגוש שיכריע שם כל הצבעה, אני חושב שזה דבר לא נכון.

יריב לוין: לכן אם כבר רוצים לעבור לאיזו שיטה שמגדילה את הייצוג של המחוזות ואת הייצוג של מחוז תל-אביב בפרט נוכח גודלו - - -

רוני בר-און: למה זה לא נכון?

יריב לוין: בעיניי צריך להחליט.

יריב לוין: האם אתה רוצה מועצה ארצית שהיא ביטוי להצבעה של כלל עורכי הדין, או שאתה מייצר פה מן תהליך שבו חצי נבחרים באמת כך וחצי נבחרים בקונייקטורה פוליטית שנוצרה באיזה מחוז מסוים.

יריב לוין: אני חושב שזה לא נכון.

יריב לוין: אני חושב שבשיטה הזאת אתה לא מגיע לתוצאות נכונות.

יריב לוין: אני בוודאי נכונה שאם הרעיון שעומד מאחורי ההצעה של חבר הכנסת שאמה, וכך הוא אמר לי ואני משוכנע שזה המצב, דהיינו, להחזיר את הכוח לעורכי הדין ולתת להם את היכולת באמת לבטא בשיטה של "אדם אחד קול אחד" לבטא את כוחם, צריך להעביר את הבחירה לבחירה של כלל עורכי הדין בשיטה שמית.

דוד רותם: זה אחרי שנכין את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית.

יריב לוין: זאת בעיניי המסגרת הנכונה.

דוד רותם: חבר הכנסת מולה, בבקשה.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש.

שלמה מולה: בעיניי, חבר הכנסת כרמל שאמה, הוא בחור נמרץ.

שלמה מולה: למרות שהוא בליכוד ואני בקדימה, בהרבה דברים יש לנו הסכמות.

שלמה מולה: אבל, בהצעת החוק הזאת, כרמל, אתה פשוט הגזמת.

שלמה מולה: אני אגיד לך למה.

שלמה מולה: אתה מבקש מאיתנו שננציח את מדינת תל-אביב.

שלמה מולה: אנחנו שואלים בראייה חברתית, ללא משוא פנים, באמת לראות איך אנחנו יכולים דווקא לשפר את מצבה של מדינת ישראל ואזרחיה בפריפריה.

שלמה מולה: אתה בא ואומר: אני רוצה לחיות רק בתל-אביב.

שלמה מולה: המוסדות של לשכת עורכי הדין, דווקא בתל-אביב, בגלל שתל-אביב זה מרכז עסקים וכן הלאה ורובם גרים בתל-אביב, אז אני רוצה לתת להם יותר.

שלמה מולה: תיראו, מה היה רע עד היום?

שלמה מולה: למה לא תיקנתם את זה עד היום?

שלמה מולה: אם זה כל-כך רע, למה לשכת עורכי הדין מתנגדת?

שלמה מולה: אם השיטה כל-כך לא טובה, למה משרד המשפטים לא שינה את השיטה עד היום?

שלמה מולה: איזה אינטרס יש לשר המשפטים לתמוך בהצעת החוק הזאת?

שלמה מולה: אני לא רוצה לחפש אצלו בכליות ובכבד, אבל מה השיקול שלו באמת, שאפילו תמך בהצעת החוק בוועדת השרים לחקיקה.

שלמה מולה: כשיזדמן לי לדבר מול שר המשפטים, אני אשאל אותו את אותן השאלות, כי זה לא השאלות שיהיו מופנות אליך.

שלמה מולה: דווקא שר המשפטים היה צריך לעצור את התהליך של החקיקה הזאת עוד בוועדת השרים לענייני חקיקה.

דוד רותם: למה?

שלמה מולה: אני לא הפרעתי לך.

דוד רותם: לחברי כנסת אני מרשה לקרוא קריאות ביניים.

דוד רותם: יש לי זכות לשאול אותך שתסביר לי למה צריך היה לעצור את הצעת החוק?

שלמה מולה: אני מצפה שאתה תזמין את שר המשפטים והוא ינמק מדוע הוא תומך בחוק.

שלמה מולה: אנחנו נשאל אותו לאיזה משרד הוא בדיוק קשור.

שלמה מולה: עזוב, אני לא רוצה להיכנס לזה.

כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי מה הוא רוצה להגיד.

שלמה מולה: אני לא רוצה להיכנס לזה, אני אשאל את שר המשפטים.

שלמה מולה: כל מחוזות לשכת עורכי הדין, בצפון בדרום, במרכז כולם מתנגדים.

שלמה מולה: אני שואל את השאלה הפשוטה הזאת.

שלמה מולה: אני גם רואה מה שדווקא מרכז השלטון המקומי בישראל, שבעיניי זה הגוף היציג הפריפריאלי האמיתי אומר שברגע שפוגעים במה שקיים כרגע אתם פוגעים בכולם.

שלמה מולה: אני רוצה להקריא מהמכתב של המרכז לשלטון מקומי: הצעת החוק מציעה להגדיל את כוח ועד מחוז תל-אביב במוסדות הלשכה תוך ביטול כוחן היחסי של יתר המחוזות, בפרט מחוזות הפריפריה מאילת ועד קריית שמונה.

שלמה מולה: ייצוג כוחם היחסי של יתר המחוזות - - -

דוד רותם: אין שם כוח יחסי.

שלמה מולה: אני מבקש שלפחות האינטרסנטים לא יפריעו לי, ליושב הראש מותר.

שלמה מולה: "ביטול כוחם היחסי של יתר מחוזות הלשכה במועצה הארצית של לשכת עורכי הדין יוביל לפגיעה בהקצאת משאבים המגיעים ללשכת עורכי הדין לטובת ציבור עורכי הדין והציבור הרחב בפריפריה.

שלמה מולה: יובהר שהמועצה הארצית של לשכת עורכי הדין, היא המחלקת תקציב מחוזות הלשכה כאשר במידה והצעת החוק תתקבל לבד במחוז תל-אביב, יהיה רוב מוחלט וספק אם ועד מחוז תל-אביב יקצה משאבים למחוזות בפריפריה.

שלמה מולה: אי לכך, קבלת הצעת החוק תפגע ברווחת עורכי הדין, בקידום ההשתלמויות, בקידום קורסי ההכשרה, בהפעלת ספריות משפטיות, בייזום פעילויות לטובת ציבור עורכי הדין, משפחותיהם ולבסוף תפגע בכל תושבי הפריפריה, שכן כל אחד מאיתנו עתיד להיזקק לשירותי משפט כזה או אחר".

שלמה מולה: עכשיו אני עוזב את מה שאומר המרכז לשלטון מקומי.

שלמה מולה: אני מעיין גם במה שכותבים הסטודנטים שמתעתדים להיות עורכי דין.

שלמה מולה: תדע לך, אתם באים ואומרים: אנחנו חוסמים לכם את הדרך, אתם אל תבואו אלינו ואתם לא תקבלו סיוע מאיתנו.

שלמה מולה: זאת אומרת, בסופו של דבר רוצים שהלשכה או מחוז תל-אביב יהיה לו כוח עצום ללא פרופורציות, לשנות את כל השיטה, להאדיר את כוחם, לפגוע בחלשים שיגיעו לשם.

שלמה מולה: המקצוע יהיה לתל-אביבים בלבד.

שלמה מולה: לכן, אדוני היושב ראש, מי שבאמת יש לו שכל ישר, ורוצה ללכת במחשבה שבה הוא רוצה להעדיף את הפריפריה לטובת המרכז – אני מציע לו שלא יתמוך בהצעת החוק.

שלמה מולה: לכן, כל אקרובאטיקה שאנחנו נעשה פה, לא נראה לי שהיא באמת באה לסייע.

שלמה מולה: אני רוצה לומר לך, כרמל.

שלמה מולה: תשמע, אתם בליכוד מתברכים בזה שאתם אומרים שאתם מייצגים את הפריפריה.

שלמה מולה: אנחנו מייצגים את עיריית דימונה, את ירוחם, את קריית שמונה.

שלמה מולה: אתם באים ואומרים: אנחנו מייצגים דווקא את השכבות החלשות.

שלמה מולה: אני אומר לך: מה אתה אומר?

שלמה מולה: אותי הבוחרים לא מעניינים אותי.

שלמה מולה: אני רוצה לדאוג אצלי בבית איפה שאני גר, ברמת-גן, בגבעתיים, בתל-אביב.

שלמה מולה: אני אין לי בעיה עם זה ברמה האישית, אבל אני חושב שלהביא הצעת חוק שתפגע - - -

כרמל שאמה-הכהן: זה שאני שותק לא אומר שאני מסכים.

כרמל שאמה-הכהן: הוא מייחס לי דברים, הוא כבר אומר איך אני חושב.

דוד רותם: לא, הוא גם לא התכוון למה שהוא אמר כי הוא אמר: אני לא מייצג את הבוחרים, לא אכפת לי.

שלמה מולה: לא זה מה שאמרתי.

דוד רותם: זה לא מה שהוא התכוון.

שלמה מולה: זה לא מה שאני אומר.

שלמה מולה: אני דווקא רוצה לדבר בשמם של אותם אנשים, אלה ששלחו אותנו כשליחי הציבור ואנחנו צריכים לדאוג להם.

שלמה מולה: זה לא חוכמה לעמוד בפודיום של המליאה ולהגיד אנחנו דואגים לפריפריה.

שלמה מולה: כשאתה אומר: אני רוצה להעדיף אוכלוסיות שעלולות להיפגע, אין לי בעיה להעדיף את מחוז באר שבע על פני תל-אביב – אני אומר לך.

דוד רותם: במה הפריפריה תיפגע מהחוק הזה?

דוד רותם: לא בסיסמאות אלא בעובדות.

שלמה מולה: נראה לי שתיארת לך.

שלמה מולה: או שלא הקשבת או שאתה לא רוצה להקשיב או שבאת עם דעה מראש.

דוד רותם: תסביר לי, אני שואל שאלה.

רוני בר-און: בסוף היום המלחמה היא על הכסף, על המשאבים.

דוד רותם: זאת הבעיה?

שלמה מולה: זאת הבעיה העיקרית.

רחל אדטו: זה גם כתוב פה לגבי התקציב.

שלמה מולה: כרמל, אני מציע.

שלמה מולה: באמת, אם אתה חושב שיש עיוות, אני מציע שתשב עם הלשכות עורכי הדין גם של הפריפריה וגם של המרכז ותדבר איתם, תשמע אותם.

שלמה מולה: אולי הם יציעו לך הצעה אם יש עיוות.

שלמה מולה: אבל במתכונת הנוכחית, בהצעת החוק הקיימת – אני מקווה שלפחות זאת עמדת הסיעה שלנו.

שלמה מולה: עובדה שגם מי שהיה עורך דין ומי שהיה שר האוצר ומי שהיה שר הפנים, נמצא כאן.

שלמה מולה: אני מניח שאנחנו נמשיך להתנגד.

שלמה מולה: יחד עם זה, אני גם חושש.

שלמה מולה: יש לכם את הרוב הדורסני הזה בקואליציה הנוכחית, בגיבוי שר המשפטים שיש לו אינטרס.

דוד רותם: רבותיי, החזקתם אותנו לילה שלם.

שלמה מולה: אנחנו רוצים להחזיק אותך עוד לילה בחוק הזה.

דוד רותם: זה בסדר, אנחנו יודעים את הרוב הדורסני של הקואליציה.

כרמל שאמה-הכהן: ואת האוטומטיות של האופוזיציה.

שלמה מולה: זאת לא אוטומטיות, אתה לא צודק.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אני גם רוצה להביע התנגדות להצעת החוק כפי שהוצגה כאן, בעיקר מכיוון שאני חושב מההשלכות בעניין חלוקת המשאבים, חלוקת התקציבים והגשת שירותים לקהל עורכי הדין באזורים השונים.

חנא סוייד: זה בעיקר.

חנא סוייד: לא בגלל הייצוגיות והאגו של אף אחד.

חנא סוייד: אני חושב שלהרכב המוצע בהצעת החוק תהיה השפעה ישירה ולדעתי מאוד שלילית על חלוקת המשאבים, במיוחד בכל הקשור לחלוקת המשאבים לעורכי דין בפריפריה, איפה שמספרם קטן יחסית או שהריכוז שלהם הוא הכי קטן.

חנא סוייד: זאת סיבה ראשונה.

חנא סוייד: יגידו שזה לא ישפיע על הקצאת המשאבים ושהקצאת המשאבים היא למעשה תבטיח שירותים נאותים ושווים גם לפריפריה, אז נתייחס לעניין בצורה אחרת אם יש כוונה.

חנא סוייד: לא הבנתי ולא שמעתי ואני לא חושב שיש כוונה כזאת ואני חושב שתהיה פגיעה בשירותים ובהקצאת המשאבים.

חנא סוייד: דבר שני, אדוני היושב ראש.

חנא סוייד: יש לנו לשכה של עורכי דין בישראל.

חנא סוייד: זה גוף סטטוטורי נבחר, מייצג מקצועי.

חנא סוייד: אני רואה כאן שיש נייר עמדה של הלשכה שמתנגדת.

חנא סוייד: אני לא חושב שזה קדוש, אבל אני חושב שכל שינוי בדבר כזה צריך להיות בהסכמה, צריך להיות תוך דיון, תוך הסכמות, תוך החלפת דעות.

חנא סוייד: אולי בסופו של דבר אפשר להגיע לסידור מסוים שיבטיח את נקודת המבט של אותה לשכה שקיימת היום ושהיתה קיימת הרבה זמן.

חנא סוייד: דבר שלישי.

חנא סוייד: הזכרתי את העניין של הפריפריה.

חנא סוייד: יש הרבה הצהרות, במיוחד בקואליציה הנוכחית, ממרכיבים שונים של הקואליציה – פריפריה, פריפריה, פריפריה.

חנא סוייד: כמעט בכל דבר שהקואליציה הזאת מעורבת היא בעצם פוגעת בפריפריה.

חנא סוייד: זה דבר שלפחות הוא מנוגד להצהרות.

חנא סוייד: אני לא רוצה להגיד אם הוא טוב או רע.

חנא סוייד: כמובן, מנקודת מבטי כאחד שמייצג את הפריפריה, הוא גרוע מאוד.

חנא סוייד: אבל אני אומר שזה מנוגד להצהרות של הקואליציה, שרוצה בטובת הפריפריה אבל בסופו של דבר, כשאנחנו באים לתכלס ולחקיקה, להקצאת משאבים ולעוד הרבה דברים אחרים, הדבר מתבצע בצורה מנוגדת, קוטבית להצהרות האלה.

חנא סוייד: אני חושב שההצעה שמובאת כאן היא אפילו יותר גרועה מבחירות יחסיות.

חנא סוייד: אם יש לנו בחירות יחסיות, כולם באותה קערה, אז בסדר.

חנא סוייד: אז אין חלוקה הזאת של מחוזות ושל אזורים.

חנא סוייד: כל אחד יחשוב ארצי.

חנא סוייד: גם אנשי תל-אביב, כמו שקורה בבחירות היום.

חנא סוייד: אם ירצו להתחבר גם לבאר-שבע, גם לנצרת וגם לחיפה.

חנא סוייד: יש פה הצעה, יש פה דוקטרינה, וראייה שהיא בעצם יחסית ולא יחסית.

חנא סוייד: זה מה שאמר חבר הכנסת כרמל שאמה, בשיטה יחסית ברור שבתל-אביב יש רוב אבל ברור שבבחירות יחסיות לא כל האנשים בתל-אביב יצביעו אותו דבר.

כרמל שאמה-הכהן: ולהיפך.

כרמל שאמה-הכהן: לא כל האנשים בצפון - - -

חנא סוייד: נכון, אבל בוודאי שבחירות יחסיות לא יניבו אותה תוצאה שההצעה הנוכחית תוציא כאן ותביא.

חנא סוייד: לכן ההשוואה היא לא בחירות יחסיות.

חנא סוייד: זה לא מקובל לחלוטין.

חנא סוייד: אני חושב שבשיטות ממשל, איפה שיש פיזור אוכלוסין, התיקון שנעשה לשיטה היחסית או לחלק היחסי בגוף הנבחר, בא לתת משקל יתר דווקא לאיפה שאין ריכוז של אוכלוסייה.

חנא סוייד: מה שנעשה כאן הוא הפוך לחלוטין.

חנא סוייד: 28 נבחרים יחסית ו-30 לפי הבחירה האזורית.

חנא סוייד: זה בעצם דבר והיפוכו.

חנא סוייד: התיקון צריך לתת משקל יותר לאזורים שיש בהם פחות אוכלוסייה, פחות אנשי מקצוע.

חנא סוייד: זה דומה לחלוטין, כשאומרים בסנאט של ארצות הברית, אין 2 לכל מדינה.

חנא סוייד: לוויומינג לא מגיע לה כמו קליפורניה, אז ברור שהאיזונים והבלמים שם הם שאיפה שיש פחות אוכלוסייה צריך דווקא להגדיל ולתת להם ייצוג נאות.

כרמל שאמה-הכהן: בארצות הברית?

חנא סוייד: כן.

חנא סוייד: תראה, אני מדבר על המבנה הזה.

חנא סוייד: יכול להיות שיגידו שיכול להיות שבלשכה נעשה משהו כפול, נעשה לשכה עם שני מישורים ואז יכול להיות שאפשר למצוא את ההרכב המתאים שיעשה את האיזונים וייתן ייצוג מתאים לפריפריה.

חנא סוייד: מה שמוצע כאן הוא ההיפך המוחלט ממה שכל אחד סביר, שבאמת חושב על האזורים הפחות מיוצגים, על האזורים הנידחים, על הפריפריה, זה הניגוד המוחלט.

חנא סוייד: בסופו של דבר זה יביא לחשיבה אזורית שתביא לייצוג של אזור מסוים על חשבון אזור אחר ויביא להשתלטות של חלק ארץ אחד על כל האזורים האחרים כי אתה מראש אומר: תחשבו כאן אזורי, תחשבו כאן במחוזות ולא - - -

כרמל שאמה-הכהן: זה כבר מבנה קיים.

חנא סוייד: אתה רוצה לתקן אותו על-ידי כך שאתה תגרע ממנו ותפגע בו?

כרמל שאמה-הכהן: לא אנחנו באנו ואמרנו: בואו תחשבו על זה.

חנא סוייד: זה לא התיקון המתבקש.

כרמל שאמה-הכהן: תכין תיקון אחר.

חנא סוייד: זה תיקון הפוך על הפוך.

דוד רותם: חבר הכנסת בר-און, בבקשה.

רוני בר-און: תודה אדוני היושב ראש.

רוני בר-און: אני מודה שאני במצב די מוזר.

רוני בר-און: אני לא חבר הוועדה אבל באתי לומר את דברי, ככל שאפשרת לי ועל-כך אני מודה.

רוני בר-און: כחלק ממערכת השיקולים שלי להציג את המועמדות שלי לכנסת לפני 7 שנים, היה הרצון לברוח ממוסדות הלשכה ומעולם לא האמנתי שאחרי 7 שנים אני אתגלגל שוב פעם לדיונים האלה שבאמת יצאו לי מכל המקומות.

רוני בר-און: בדרך-כלל גם נמנעי להתעסק בעניין הזה, גם מכיוון שהייתי עסקן בלשכה ולא תמיד את מה שראיתי אהבתי ולהיפך.

רוני בר-און: אני מצטער שלא שמעתי את כרמל.

רוני בר-און: אני מוכרח להודות שאני מתפלא שדווקא נציג שמכיר את הפעילות הפוליטית הענפה של כרמל כרמת-גני, בא פה לטרוח בעניינה של תל-אביב.

רוני בר-און: אני הייתי שמח אם הוא היה מבקש להקים לשכה במחוז מרכז, שרמת-גן היתה נמנית עליה.

רוני בר-און: אבל נפלאות דרכי הפוליטיקה.

רוני בר-און: אני רוצה להעיר מספר הערות ואני משתמש גם במסמכים שהכין יושב ראש הלשכה והלשכה עצמה.

רוני בר-און: קודם כל, אני חושב שזה לא נכון ולא ראוי שהצעת חוק כזאת הוצגה והוחלטה בוועדת השרים בלי לבוא דברים עם הלשכה.

רוני בר-און: במיוחד כשבראש ועדת השרים עומד חבר לשכה פעיל במשך הרבה מאוד שנים, נציג לשכה בוועדות מאוד מורכבות.

רוני בר-און: בלי להתייעץ עם מוסדות הלשכה, בלי שעושים עבודת מטה מסודרת, בהפתעה.

רוני בר-און: אם אני מתרשם ממה שכתוב פה – אני את העובדות אינני מכיר אבל אני חי מהעובדות ואני מניח שלא נכתבו פה עובדות שאינן נכונות.

רוני בר-און: אפילו ועד מחוז תל-אביב עצמו לא טרח לפנות למוסדות הלשכה כדי להציע את הדברים האלה, כדי לקיים בהם דיון.

רוני בר-און: במיוחד, כאשר ככל שאני זוכר, הוקמה בשעתו ועדת מלץ שהמליצה לסדר את הדברים בלשכה, ככל שהם טעונים הסדר, בהמלצה להקים ועד נוסף, ועד מחוז מרכז.

רוני בר-און: צריך לדעת שוועד מחוז תל-אביב הוא בעצם כמעט חצי מדינה.

רוני בר-און: אני לא יודע להגיד על גוש דן, אבל בוודאי מקומות כמו נתניה, כפר סבא, לוד, ראשון לציון רחובות ועוד - ערים ואימהות בישראל וכולן תל-אביב.

רוני בר-און: אני מבטיח לך שאם נשאל עורכי דין במקומות האלה, בהחלט יש להם דברים שונים על האג'נדה שלהם ממה שיש לחברי הלשכה בתל-אביב.

רוני בר-און: ההתעלמות הזאת אני חושב שהיא טעונה סוג של התערבות מצד יו"ר הוועדה, שיגיד: חברים תעשו את העבודה לפני שאתם באים הנה כדי שנקבל החלטות.

רוני בר-און: דברים שאפשר יהיה לסדר אותם עוד מחוץ לכותלי הוועדה.

דוד רותם: חבר הכנסת בר-און, אתה עורך דין ותיק ופעיל.

רוני בר-און: פעיל לשעבר.

דוד רותם: אולי אתה יכול להסביר לי מה השוני בין אינטרסים של עורך דין שיושב באילת לבין אינטרסים של עורך דין שיושב בתל-אביב?

טלב אלסאנע: לכן לא צריך לעשות הפרדה.

טלב אלסאנע: לא צריך את הצעת החוק הזאת מאחר ואין הבדלים בין אינטרסים סקטוריאליים או גיאוגרפיים שונים לא צריך את החוק הזה.

דוד רותם: חבר הכנסת טלב אלסאנע, אני שאלתי את חבר הכנסת רוני בראון ולא אותך.

טלב אלסאנע: השאלה כל-כך מעניינת ומסקרנת, שאני ראיתי את חובתי לענות.

רוני בר-און: בחיי היום יום של הלשכה, עבודה מול מערכת בתי המשפט, מול מערכות השלטון, אני לא בקיא ולא מעודכן.

רוני בר-און: אבל אם אני מדבר איתך על זמנים שאני הכרתי, חייו של עורך הדין התל-אביבי, בהשוואה לעורך דין באילת, הם הבדל של יום ולילה.

רוני בר-און: בזמינות של משרדי ממשלה, בזמינות של המערכות שמולן הוא עובד מכוח היותו שליח של אדם אחר.

רוני בר-און: זה עולם ומלואו.

דוד רותם: כל ועד העובדים הגיע?

עמיר פרץ: אני לבד זה מספיק.

רוני בר-און: זה עולם ומלואו.

רוני בר-און: אל תבחר את המקרה הקיצון.

רוני בר-און: מקרים לא מעטים היה הבדל ענק בין תל-אביב לירושלים.

רוני בר-און: היה הבדל ענק בין תל-אביב לחיפה.

רוני בר-און: לא צריך ללכת לקיצון של אילת.

רוני בר-און: בקיצון של אילת הכי נוח לעבוד.

רוני בר-און: כשנכנסים למבחן השאלה שלך והדוגמה היא בין אילת לתל-אביב, קל מאוד לעבוד.

רוני בר-און: אל יקל הדבר בעיניך, אפילו ערים מהסוג של ירושלים וחיפה, בזמנים מאוד לא רחוקים, מבחינת יכולת של עורך הדין, באמצעות הארגון היציג שלו, לתבוע במקומות אחרים סוג של התייחסות, היו בהם הבדלים גדולים.

רוני בר-און: לצורך העניין, גם ירושלים וגם חיפה נחשבו כפריפריה.

רוני בר-און: לא צריך ללכת לפריפריה הקלאסית.

רוני בר-און: ברור שאם הצעת ההחלטה הזאת תעבור, המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין היא מועצה ארצית של עורכי הדין בתל-אביב.

רוני בר-און: צריך להשמיט ממנה את המילה ארצית.

רוני בר-און: היא מועצת עורכי הדין של תל-אביב.

רוני בר-און: אולי יתנו שם למישהו מירושלים, למישהו מחיפה, ואם אתה רוצה גם מהפריפריה המרוחקת.

רוני בר-און: אם ינסו להלביש את זה על עניינים של פרסונות, אז אני לא מכיר את הרכילות ולא יודע לענות עליה.

רוני בר-און: אבל המלחמה הזאת היתה גם בימים של אנשים אחרים.

רוני בר-און: בסוף היום, זאת מלחמה על השפעה וזאת מלחמה על כסף.

רוני בר-און: כשאתה נותן לאנשים, אתה בוחר אנשים בדרך המוצעת בהצעת החוק הזאת, אתה בטובתך או שלא בטובתך קובע שהאנשים האלה יחלקו את הכסף לפי האינטרסים ששלחו אותם לאותו מקום.

רוני בר-און: את התוצאות אנחנו מכירים במקום הזה יום יום ושעה שעה.

רוני בר-און: אני רואה פה נתון מדהים.

רוני בר-און: אני מודה שקראתי אותו פעמיים וזה מבחן התוצאה.

רוני בר-און: איך אומר ראש הממשלה?

רוני בר-און: אם זה לא שבור או זה לא מקולקל למה צריך לתקן?

רוני בר-און: אם המספרים שנמצאים פה הם נכונים, ואני יוצא מתוך הנחה שהם נכונים, 63% מחברי המועצה המכהנים כיום, במתכונת הבחירות הנוכחית, הם חברי ועד מחוז תל-אביב.

רוני בר-און: ואילו רק 66.6% מכלל חברי לשכת עורכי הדין בארץ הם חברי ועד מחוז תל-אביב.

רוני בר-און: איפה פה העיוות?

רוני בר-און: אם זה היה באיזה מספר קיצוני, היית אומר שהייצוג שלהם הוא 25, כוחם בסד"ק הכללי הוא 50%, 60%, 70%, אני מוכן להתחשב בנתון הזה כדי לבחון אם יש בזה עוול, עוד לא אמרתי שיש, איך בודקים אותו, איך מתקנים אותו.

רוני בר-און: אבל בהינתן שאלה המספרים, על מה הזעקה?

רוני בר-און: מונחת הצעת חוק ממשלתית, מונחת גם הצעת חוק פרטית שלי, לנסות לסדר חלק מהדברים האלה על-ידי הקמת ועד מחוז מרכז.

רוני בר-און: גם מדינת ישראל - - -

דוד רותם: לא מונחת ממשלתית.

רוני בר-און: תזכיר הצעת חוק הוכן במשרד המשפטים.

רוני בר-און: אני הגשתי הצעת חוק פרטית, שכמובן נסתייעתי בה לצורך העניין על-ידי המוסדות המרכזיים של הלשכה.

רוני בר-און: אנחנו מעניקים בעצם לציבור, שלכאורה מיוצג רק על-ידי ועד מחוז תל-אביב, הגם שהוא מכיל את כל אותה פריפריה מרכזית, שעליה דיברתי מנתניה ועד רחובות.

רוני בר-און: אני מניח שכאן קו מזרח מערב נכנסים בה, רמת-גן, גבעתיים ופתח תקווה וכל מיני מקומות שהמערכת השלטונית המרכזית, לרבות במחוזות של משרד הפנים, יש מחוז מרכז, משטרה, הוקם בית משפט במחוז המרכז.

רוני בר-און: אני גאה בזה שהסכמתי כשר אוצר לתקצב את מחוז המרכז של בתי המשפט על תנאי שבית המשפט יוקם בעיר לוד.

רוני בר-און: מי ידאג לכל הדברים האלה בלשכת עורכי הדין כשלא יהיה ועד מחוז?

רוני בר-און: זה היה תנאי כתוב.

רוני בר-און: התקציב הועמד על תנאי שיוקם הבניין בעיר לוד.

רוני בר-און: דומני שזה סוג של התחלה של פיתרון.

רוני בר-און: אם רוצים לעבוד בשיטה, בואו נתחיל בדבר הזה.

רוני בר-און: נרחיב את זה בעוד שלושה, נסדר את מה שצריך דרך הייצוג ההולם למרכז.

רוני בר-און: אני מניח שתל-אביב תקפוץ כי היא אומרת: מה פתאום, תיקח מאיתנו את מה שיש לנו?

רוני בר-און: אנחנו רוצים לקחת את מה שאין לנו, אז נגמור בזה שתיקח לנו את מה שיש לנו?

רוני בר-און: הטענה החשובה אולי ביותר היא שהוועד המרכזי והמועצה הארצית פועלים בעצם במישורים המהותיים באופן שונה לחלוטין מהתפקידים של ועדי המחוז.

רוני בר-און: אני יודע את זה.

רוני בר-און: לפעמים מתערבבים התחומים.

רוני בר-און: אני לא אומר שזה איזה סוג של שולחן ערוך, שיש הלכות שנחתכות על הסכין.

רוני בר-און: אבל בסוף היום אני יודע מה עושה יו"ר ועד מחוז ירושלים ומה עושה יו"ר ועד מחוז תל-אביב שאולי אני רואה אותו בפעם הראשונה, ומה עושה יו"ר ועד באר-שבע.

רוני בר-און: כחבר ועד מרכזי שבא אמנם מירושלים, אני יודע מה היו הצרות של דני גרטנר מבאר-שבע, והם לא דמו לצרות של יוסי אפק, שהיה בוועד מחוז חיפה ולא היה להם שום דמיון לצרות של משה אלוני, ואחר-כך אורנה בתל-אביב.

רוני בר-און: מה היו הצרות של יוסי שפירא או של יוסי תוסיה בירושלים.

רוני בר-און: זה צרות שונות ומשונות.

רוני בר-און: הוועדה המרכזי, בקטעים מסוימים, נתבע לתת להם פיתרון.

רוני בר-און: אבל זה בדיוק המודל שאנחנו מקיימים לטוב או לרע - - -

דוד רותם: אתה כנראה לא מכיר את יו"ר ועד מחוז ירושלים הנוכחי.

דוד רותם: הוא מטפל בכל, אני אומר לך, אין לו צרות.

רוני בר-און: זה לא בגלל שוועד מחוז ירושלים השתנה.

רוני בר-און: זה בא מהאופי המיוחד האישי שלו שכולנו מכירים אותו פה, שהוא יודע לחיות עם כל העולמות בטוב.

רוני בר-און: יש לו זכות גדולה ויתרון גדול.

רוני בר-און: הקשר ממושך השנים שלו ספציפי איתי מוכיח זאת.

דוד רותם: זה מוכיח שהוא יכול לחיות עם כל צרה.

רוני בר-און: כשאני מדבר על הדבר הזה בתחומי הפעילות או בתחומי האחריות או בתחומי הטיפול של הוועד המחוזי מול הוועד המרכזי, המודל הראשון שקופץ לי לעיניים זה החלוקה בין השלטון המרכזי לשלטון המוניציפאלי.

רוני בר-און: מפה אני יכול להביא את התובנות שלי כשר פנים.

רוני בר-און: אתה יושב בממשלה, בסוף היום הצינור עובר דרכך, אבל אתה יודע שראשי הערים הם אלה שיודעים לטפל בעניינים של האוכלוסייה שלהם יותר טוב מהשלטון שיושב בירושלים.

רוני בר-און: כמה שאתה רוצה להיות צנטראליסט – להיפך אני רציתי לבזר את הסמכויות.

רוני בר-און: בסוף היום ככה זה עובד.

רוני בר-און: בסוף היום גם אי-אפשר להתפרק מהסמכויות כי למרבית הצער בשלטון המקומי יש תופעות שאין בוועדים המחוזיים.

רוני בר-און: כשמדברים על חלוקת משאבים, וזה ברור לחלוטין, יארזו את זה במה שיארזו, בסוף היום זה מתחיל בכסף וייגמר בכסף.

רוני בר-און: המלחמות בין ועד מחוז תל-אביב לבין הלשכה על התקציבים, אני מכיר אותם.

רוני בר-און: אני מדבר איתך אחורה לפחות 17-18 שנה.

רוני בר-און: אני גם לא זוכר מה החלוקה ממיסי החבר, מה נשאר למחוז מה הולך לוועדת המרכזי.

קריאה: יש קריטריונים - 50%.

רוני בר-און: יש קריטריונים.

רוני בר-און: זה ברור שזה קיים.

רוני בר-און: לא פעם אחת כשמישהו משלם מס חבר זה טובע בבאר של הוועד המרכזי או של המועצה הארצית בלי לוועד המחוז.

רוני בר-און: זאת אומרת, העוצמה של ועד המחוז, מבחינת מספר החברים שלהם, בא לידי ביטוי באופן אוטומטי בהתחלה על הכסף שנשאר להם ממיסי החבר, לפני שמתחילים לדבר.

רוני בר-און: אחר-כך זה גם בא לידי ביטוי מה-50% הנותרים.

רוני בר-און: אני אומר לכם, אל תזלזלו ברעיון של הפריפריה כפי שאסור לזלזל בזה כאשר אנחנו דנים בעניינים שלנו, שהם לכאורה גדולים ומרכזיים.

רוני בר-און: לשכת עורכי הדין זה לא פחות חשוב.

רוני בר-און: אם אני זוכר נכון ואני באמת אומר את זה בדחילו וברחימו, גם כשביקשנו להפריד את ועד מחוז צפון מוועד חיפה – פעם היה מחוז חיפה והצפון.

רוני בר-און: ישבו כולם בחיפה ודיברו בכפרים הערביים ובנצרת – מדינה שונה.

רוני בר-און: ביקשנו להפריד.

רוני בר-און: למיטב זכרוני, ועד מחוז תל-אביב לא אהב את הרעיון הזה.

שלמה מולה: לא בכדי.

רוני בר-און: לא בכדי.

רוני בר-און: אבל אם אני טועה ומישהו יראה לי אחרת, אז אני לוקח את הדברים שלי.

מיכל שקד: אבל ועד מחוז חיפה והצפון בירך על זה.

רוני בר-און: בוודאי.

דוד רותם: מתי הקימו את מחוז צפון?

מיכל שקד: ב-2003.

דוד רותם: מתי היו הבחירות?

קריאה: ב-1999.

רוני בר-און: נו, אז מה?

רוני בר-און: היו בחירות.

דוד רותם: אני רק שואל.

רוני בר-און: יכול להיות שחסרה לי אינפורמציה.

רוני בר-און: ציניות אני בדרך-כלל מבין יותר מאשר דיבור דוגרי.

דוד רותם: אני רק שאלתי.

רוני בר-און: אם יש לך אינפורמציה שמעוותת את המציאות, תגיד לי.

רוני בר-און: מכל מקום, ועד מחוז חיפה תמך בזה, למרות שלכאורה זה סוג של התפרקות מנכסים.

רוני בר-און: אם אנחנו הולכים למשקל של מה שמוצע היום, אם הוועד היה מביא אליו את כל מה שהוא צפונה מחדרה, היה ועד חשוב ביותר.

רוני בר-און: הוא הסכים להתפרק וזה שירת, למיטב הבנתי – יכול להיות שאני זוכר מתוך הדיונים לקראת המהלך הזה כי ב-2003, אולי הייתי חודשיים בוועד המרכזי.

רוני בר-און: זה שירת אוכלוסיה שהאינטרסים שלה בעליל לא היו במובהק אחד על אחד עם האינטרסים של ועד מחוז חיפה.

רוני בר-און: המהלך נעשה ולפי מה שאני שומע הוא הצלחה בהחלט רצינית.

רוני בר-און: אני רוצה להגיד לך עוד דבר ואני מבקש ממך לתת את הדעת לדבר הזה, אדוני היושב ראש וזה דבר שהוא מאוד מאוד חשוב בעיניי.

רוני בר-און: לו יתואר שהצעת החוק הזאת עוברת, זה לא שוועד מחוז תל-אביב שולט בלשכת עורכי דין, זה 10 משרדי עורכי דין במדינת ישראל שולטים שליטה אבסולוטית מוחלטת בלתי ניתנת לערעור בלשכת מוסדות עורכי הדין.

דוד רותם: אני מציע שלא תיכנס לסוגיה הזאת.

שלמה מולה: למה לא?

רוני בר-און: זה טיעון רציני מאוד.

רוני בר-און: סליחה, גם אם זה "פרו-בונו" אני לא צריך סנגור.

רוני בר-און: לא רק שאני אכנס לזה, אני אכנס לזה ואתה תשמע את זה בכל מקום.

רוני בר-און: אני אומר לך, זה המוקש מספר אחד ואני תכף אגיד לך באיזה מקום זה המוקש.

רוני בר-און: זה לא בחלוקת התקציבים ולא המוקש בחלוקת הכיבודים ו/או הנסיעות לחוץ לארץ ודברים אחרים.

רוני בר-און: זה 10 משרדים שיקבעו באופן קבוע שני נציגים בוועדה לבחירת שופטים לאורך כל הדרך.

רוני בר-און: אם אתה רוצה להיכנס לשדה המוקשים הזה, תבחר לעצמך.

רוני בר-און: אני נכנסתי אליו ואמרתי לך את זה.

רוני בר-און: שמתי על השולחן 10 משרדים, אולי הגזמתי, אולי רק 8, שיש למעלה מ-100 עורכי דין, כולם בתל-אביב.

רוני בר-און: כולם כאיש אחד מצביעים כאשר מתקבלת החלטה להעביר מהלך ועכשיו תלך תדבר איתי על דמוקרטיה.

רוני בר-און: אני מתנצל שבאתי כאורח לרגע עם הרבה פגע.

רוני בר-און: לא אוכל להישאר פה להמשך הזמן.

רוני בר-און: מי שרוצה להשתלח במה שאמרתי, זה בסדר גמור.

דוד רותם: חבר הכנסת עמיר פרץ, בבקשה.

דוד רותם: ועד העובדים לא?

עמיר פרץ: זה מתאים לך פעם אחת.

עמיר פרץ: חבר הכנסת רותם, מאוד מתאים לך פעם אחת.

עמיר פרץ: אני מבקש ממך לנהוג כיושב ראש ועדה.

דוד רותם: אני אומר את זה בכבוד, לא ב - - -

עמיר פרץ: לא ניכר כבוד רב בעניין.

עמיר פרץ: אני מאוד מאוד סלחן אבל - - -

רוני בר-און: עד שמרגיזים אותך לוקח הרבה אבל אז - - -

דוד רותם: אדוני יושב ראש הלשכה.

רוני בר-און: אתה לא רוצה לדבר?

עמיר פרץ: אני רוצה לשמוע.

עמיר פרץ: הצגת משנה סדורה לחלוטין.

יורי גיא-רון: תודה רבה על ההזמנה לדבר.

יורי גיא-רון: אני אתחיל בכמה הערות קצרות.

יורי גיא-רון: קודם-כל, לשכת עורכי הדין כלשכה יש עמדה בעד הקמת מחוז מרכז, אין עמדה בעניין הצעת חוק כרמל שאמה.

יורי גיא-רון: לפי התכנון שלי תהיה לה, אחרי שהיא תדון בהצעת דוקטור וינברג בשבוע הבא.

יורי גיא-רון: למיטב ידיעתי, אני לא יודע אם יש דיון בוועד מחוז תל-אביב על הצעת ועד מחוז תל-אביב ולדעתי אין.

יורי גיא-רון: זאת אומרת, אני לא ראיתי דיון ועמדה של ועד מחוז תל-אביב בהצעת החוק הזאת.

יורי גיא-רון: אני מעיר שאני מתפלא על העמדה של חברי יריב לוין בשני עניינים.

יורי גיא-רון: אלף, מבחינת התמיכה העקרונית בהצעה הזאת ובית, על ההערה לגבי הצעירים.

יורי גיא-רון: הפעילות של הלשכה לגבי עורכי הדין הצעירים היא מדהימה בהיקפים גדולים מאוד.

יורי גיא-רון: אין שום מונופול לאף אחד, בטח לא למי שהיה פעם יו"ר ראש פורום הצעירים, שאני נלחמתי למינויו כיושב ראש פורום הצעירים בלשכה.

יורי גיא-רון: אדוני היושב ראש, זה הכול עניין של תקציב.

יורי גיא-רון: תכף נדבר על הוועדה לבחירת שופטים אבל אני אומר לך שיהיה ברור, זה הכול עניין של תקציב.

יורי גיא-רון: זה אולי הוצג אחרת בכנסת, אבל זה הכול עניין של תקציב.

יורי גיא-רון: הערה נוספת.

יורי גיא-רון: זה לא 30 ו-28.

יורי גיא-רון: חבר הכנסת שאמה, אם ההצעה תתקבל, בעוד איקס שנים בקצב ריבוי לשכת עורכי-הדין, זה 75 מהמחוזות ו-28 בבחירה ישירה.

יורי גיא-רון: מתי שהוא, אני מבטיח לך, בקצב שאנחנו מסמיכים עורכי דין, בעוד 15 שנה או 12 שנה, יהיו מספיק עורכי דין בכל מחוז כדי לשלוח עוד 12 נציגים מהמחוזות.

יורי גיא-רון: העיוות עליו דובר, הוא לא עיוות לחברי מחוז תל-אביב - - -

רוני בר-און: יורי, כדי שיבינו, תגיד להם באיזה אחוזי השתתפות נבחרים בבחירות האלה.

יורי גיא-רון: אחוזי ההשתתפות הם כ-40% אחוז.

רוני בר-און: אז אתה מבין מה עושה משרד של 100 עורכי דין.

יורי גיא-רון: היועץ המשפטי אומר שזה 36%.

יורי גיא-רון: העיוות הוא לא עיוות של חברי מחוז תל-אביב.

יורי גיא-רון: חבר הכנסת שאמה, העיוות הוא רק אחד, שהקואליציה השלטת, המקרית הנוכחית בוועד מחוז תל-אביב, קרי 11 חברים מ-21 בוועד מחוז תל-אביב, אין להם ייצוג משום שאין שום בעיה עם ייצוג של חברי מחוז תל-אביב במוסדות המרכזיים.

יורי גיא-רון: אני מצטער, הנייר שלי בפניכם.

יורי גיא-רון: אני אומר לכם משהו בצורה הכי ישירה.

יורי גיא-רון: ממתי הכנסת מתערבת בעניינים לא פוליטיים, עסקניים, של גוף עצמאי סטטוטורי, שקבוע בחוק, מבלי אפילו להתייעץ איתו, לשמוע עם דעתו לפני כן?

יורי גיא-רון: אם בחרתם לעשות את זה, למה אתם לא עוצרים את הדיון ואומרים ללשכת עורכי הדין לקיים דיון.

דוד רותם: לשכת עורכי הדין כבר קיבלה ממני יותר מפעם אחת הודעה שהיא תנהל את הדיונים לפני שאנחנו נקבע ולא להיפך.

דוד רותם: השיטה הזאת –

יורי גיא-רון: אני לא בא בטענות ליו"ר הוועדה.

דוד רותם: אתה יודע, אני מקבל הודעה מנציגי לשכת עורכי הדין: טרם הספקנו לקיים דיון, נא דחה את הישיבה.

דוד רותם: זה לא קיים אצלי.

יורי גיא-רון: אדוני, אני לא בא בטענות לוועדה או ליושב הוועדה.

יורי גיא-רון: אני בא בטענות לעובדה שאם צריך היה להציע הצעת חוק כזאת, מן הראוי, חבר הכנסת שאמה, שמציע ההצעה, שאגב נפגש איתי באופן אישי ושמע את דעתי - - -

כרמל שאמה-הכהן: פעמיים.

יורי גיא-רון: פעם אחת.

כרמל שאמה-הכהן: פעמיים.

יורי גיא-רון: פעם אחת, אבל נפגש איתי ברמה האישית.

יורי גיא-רון: יאמר לי אדוני:

יורי גיא-רון: אדוני יושב ראש לשכת עורכי הדין, זאת ההצעה, בבקשה מה עמדת לשכת עורכי הדין כי אני מתכוון להציע אותה?

יורי גיא-רון: אני אומר שלא רק אין עמדת לשכה גם אין עמדת ועד מחוז, שלכאורה עומד מאחורי ההצעה הזאת.

יורי גיא-רון: אני אגיד לכם משהו שיכעיס אתכם אבל זאת המציאות.

יורי גיא-רון: בבחירות ללשכת עורכי הדין לפני 3 שנים, התמודדנו ביטאנו עמדות והציבור בחר.

יורי גיא-רון: מה התוצאה היום של סוג ההצעה הזאת?

יורי גיא-רון: אני אומר לך: קבוצה שהפסידה את הבחירות בלשכת עורכי הדין עושה שימוש כזה או אחר בקשרים פוליטיים או עסקניים, תקרא להם איך שאתה רוצה, בכנסת או בממשלה כדי לשנות את המצב בלשכת עורכי הדין.

יורי גיא-רון: בוא נקרא לזה כמו שזה.

רוני בר-און: מה חדש בזה?

רוני בר-און: גם את הממשלה מנהלת קבוצה שהגיעה רק במקום השני.

יורי גיא-רון: אני לא רוצה להיכנס לעניינים הפוליטיים, אני עוסק רק בענייני לשכה.

שלמה מולה: מנהלים את המדינה גם כאלה שלא עשו שירות צבאי וכן הלאה.

שלמה מולה: אתה רוצה שאני אתן לך רשימה?

יורי גיא-רון: אני שואל את עצמי, חבר הכנסת מולה, מה לשכת עורכי הדין עשתה שזה מגיע לה?

יורי גיא-רון: היא שלחה שני נציגים אחד כזה ואחד כזה לוועדה לבחירת שופטים?

יורי גיא-רון: היא שלחה שני נציגים, אחד כזה ואחד כזה, לוועדה לבחירת דיינים?

יורי גיא-רון: החוק שהיא תיקנה זה לחייב אותה - - -

דוד רותם: מה זאת אומרת אחד כזה ואחד כזה?

יורי גיא-רון: זאת אומרת, אנשים לא עם תפישות עולם זהות.

יורי גיא-רון: המועצה הארצית בסמכות שלה - - -

דוד רותם: מכיוון שאני גם יושב בוועדה לבחירת שופטים, נציגי לשכת עורכי הדין בוועדה לבחירת שופטים הם מאוד ענייניים, זה בכלל לא תלוי בדעותיהם האישיות.

יורי גיא-רון: יפה.

יורי גיא-רון: זאת אומרת שלא עשינו דבר – המועצה הארצית לא עשתה דבר שהוא ראוי לתיקון.

יורי גיא-רון: כלומר, התוצאה היא תוצאה מהסוג שמישהו צריך להלך אימים על התוצאה של הפעילות של הלשכה, בוודאי לא כשהיא מבקשת לתקן את החוק על מנת לסייע למיעוטי אמצעים, כפי שהחוק פה תוקן, לחייב אותה לעשות זאת.

יורי גיא-רון: אני רוצה לומר עוד משהו, גם כן ברמה מאוד ישירה.

יורי גיא-רון: ככל שמדובר במהלך שהוא לא מהלך ענייני ומהלך פוליטי או פרסונאלי וגם כזה יש בכנסת ואני מבין את זה.

יורי גיא-רון: אפשר להגיד את זה על השולחן שהצעת חוק כזאת או אחרת לא הגיונית אבל אנחנו עושים מהלך פוליטי פרסונאלי.

יורי גיא-רון: חבל שכך אבל אני רוצה להגיד משהו שיהיה ברור.

יורי גיא-רון: יושב ראש ועד המחוז הנוכחי בתל-אביב, שהוא אחד המובילים העיקריים, אם לא המוביל של הצעת החוק הזאת, היה בבחירות האחרונות איש סיעתי, נבחר בתמיכתי.

יורי גיא-רון: בצחוק אומר לכם שגם במעורבות כספית שלי - - -

דוד רותם: תעשה טובה, אל תכניס אותנו לכל ההוצאות של לשכת עורכי הדין.

יורי גיא-רון: אני שילמתי 10,000 דולר בשקלים בונוס למשרד השיווק על-כך שדורון ברזילי נבחר ליושב ראש מחוז תל-אביב מכספי.

יורי גיא-רון: למה אני אומר לכם את זה?

יורי גיא-רון: רק מסיבה אחת.

יורי גיא-רון: זה לא עיתויי למצב הנוכחי.

יורי גיא-רון: אני אדע להתארגן ולנצח את הבחירות בתל-אביב בפעם הבאה.

יורי גיא-רון: ואז מה יקרה?

יורי גיא-רון: אני אשלח 15 נציגים?

יורי גיא-רון: אני מוכן לתמוך.

יורי גיא-רון: אני ניצחתי בבחירות בתל-אביב.

יורי גיא-רון: אני מוכן לתמוך בהצעת החוק הזאת, אם זה עניין פרסונאלי.

יורי גיא-רון: זה לא מעניין אותי.

יורי גיא-רון: אותי מדאיג השינוי המבני, המאוד בעייתי של ההצעה הזאת.

יורי גיא-רון: עובדה שלאורך דורות מדובר בשינוי שיגרום להרס שלה.

יורי גיא-רון: אדוני היושב ראש, ברשותך כמה מילים קצרות נוספות מעבר להקדמה הזאת.

יורי גיא-רון: ראשית, אנחנו בלשכה מודעים לבעייתיות הקיימת במבנה של לשכת עורכי הדין כיום.

יורי גיא-רון: שתי דוגמאות שאני אתן לכם וחלק מהן עלו.

יורי גיא-רון: למשל, מה הסמכויות של ועד מרכזי לעומת הסמכויות של המחוזות?

יורי גיא-רון: למשל, למה החוק לא מאפשר לגוף הביצוע של הלשכה לפעול כממשלה אמיתית אלא בתוכו יושבים אנשים ייצוגיים, שבוא נאמר לכם, לא כולם נורא בעד ההצלחה של מי שמנהל את הלשכה בימים אלה והם יושבים בתוך הגוף האקזקוטיבי.

יורי גיא-רון: אז מה עשינו, אדוני היושב ראש?

יורי גיא-רון: לפני שנתיים הקמנו ועדה.

יורי גיא-רון: המשנה לראש הלשכה, ד"ר וינברג, שיושב לידי, ישב למעלה משנה בצורה מקיפה, הגיש דוח מקיף.

יורי גיא-רון: הוועד המרכזי, ב-5 עד 10 ישיבות דן בה.

יורי גיא-רון: בשבוע הבא נגיש תכנית מסודרת שלא עוסקת רק בהיבט הצר של הצעת החוק של כרמל שאמה, אלא בהיקף הבעיות של מבנה מוסדות הלשכה, כי אנחנו ערים לעובדה שיתכן ויש בעיות במבנה הכללי שלה.

יורי גיא-רון: מה עושים פה?

יורי גיא-רון: מנסים לתקן, חבר הכנסת שאמה.

יורי גיא-רון: לא חשוב כרגע מה הדעה שלנו, אבל החוק עוסק בנושא ספציפי אחד.

יורי גיא-רון: ואם במועצה ישלחו תל-אביב 15, נכון או לא נכון שישבו אנשי אופוזיציה בתוך הממשלה של הלשכה?

יורי גיא-רון: אולי צריך לתת למועצה יותר סמכויות, שתתפקד כמו כנסת?

יורי גיא-רון: זה פחות או יותר הכיוון.

יורי גיא-רון: אם יתאפשר, אני מניח שדוקטור וינברג יגיד כמה מילים על זה.

יורי גיא-רון: אם הוועדה רוצה לקדם פגיעה במרקם הדמוקרטי של הבחירות בלשכה, בבקשה.

יורי גיא-רון: אני נוגע פשוט בנקודה מאוד ברורה.

יורי גיא-רון: לא עולה על דעתי שיותר ויותר חברי מועצה ייבחרו על-ידי קואליציות שליטות בכל ועדי המחוז.

יורי גיא-רון: האיזון שקיים היום, 45 חברים, שני ראשי לשכה, אחד מכהן ואחד לשעבר, 15 שמגיעים מהמחוזות ו-28 בבחירות ישירות, זה האיזון שנמצא לאור מה שמדובר.

יורי גיא-רון: אבל אם מחר אנחנו נעבוד באופן שבו עד 75 ייבחרו מהמחוזות ו-28 יגיעו מבחינה ישירה של החברים, אנחנו מדברים על עסקנות פוליטית ועל פגיעה דמוקרטית במבנה של הלשכה.

יורי גיא-רון: אז אם רוצים שהחברים מתל-אביב יבחרו, אז תציעו הצעה שהחברים מתל-אביב יבחרו על-פי היחסים הישירים שלהם, אבל אי-אפשר לעשות את זה דרך קואליציה שלטת בוועד כזה.

יורי גיא-רון: אגב, שוב אנחנו אומרים, לא יודעים מי תהיה הקואליציה השלטת הבאה ויכול להיות שהיא תהיה נוחה לי ברמה האישית.

יורי גיא-רון: לגבי ההצעה עצמה.

יורי גיא-רון: חבר הכנסת שאמה, למה 5,000?

יורי גיא-רון: למה לא 4,000?

יורי גיא-רון: למה 3 ולא אחד?

יורי גיא-רון: למה מגבלה של 12?

יורי גיא-רון: אני לא מבין את הסיבות לזה.

יורי גיא-רון: איזה היגיון יש לתקן את החוק, כשהמשמעות היא שבעוד איקס שנים תיווצר בדיוק אותה בעיה?

יורי גיא-רון: למה אין איזון מתוכנן בין נציגים שייבחרו ישירות, כמו שיש היום, לבין נציגים שייבחרו על-ידי המחוזות?

יורי גיא-רון: המסמך שבפני

יורי גיא-רון: כם מדבר על 11 נקודות.

יורי גיא-רון: יש לכם את עמדת ארבעת המחוזות בפניכם.

יורי גיא-רון: עמדתו של דוקטור ויינברג והדוח שבהם תעסוק הלשכה בשבוע הבא.

יורי גיא-רון: אחד המומחים מהמכון לדמוקרטיה שלח נייר.

יורי גיא-רון: המרכז לשלטון מקומי שלח נייר.

יורי גיא-רון: פורום הצעירים אומר לכם: למה גיאוגרפית?

יורי גיא-רון: אדוני היושב ראש, הנושאים הם לא גיאוגרפים.

דוד רותם: הצעירים צודקים.

יורי גיא-רון: דרך אגב, אין פה נייר של המוסדות שמייצגים את עורכות הדין, ככל שצריך כאלה.

יורי גיא-רון: ומה עם יושב ראש ועדת ותיקים שאומר שגם לו יש בעיה עם ייצוג.

יורי גיא-רון: הצעת החוק היא הצעת חוק בחתך גיאוגרפי והחתך הגיאוגרפי הוא לא החתך היחיד.

יורי גיא-רון: מעבר לזה, אני רוצה להגיד לכם, שהוא לא החתך הנכון.

יורי גיא-רון: יש חתכים אחרים הרבה יותר מוצלחים מהעניין הזה.

יורי גיא-רון: לסיכום, לי ברור שמי שאיכפת לו מהלשכה יתנגד לחוק.

יורי גיא-רון: אבל מי שבעד שינוי המבנה שלה, יכול להיות שייתלה בחוק הזה.

יורי גיא-רון: אני הייתי שמח – יש החלטת ועדת שרים, שלדעתי, חבר הכנסת שאמה, אומרת שתהיה הידברות עם המחוזות לפני ההצבעה.

יורי גיא-רון: אני מציע שתשב עם ראשי המחוזות - - -

דוד רותם: אין החלטה כזאת, לא בחוק הזה.

מיכל שקד: יש את זה בהחלטת הממשלה.

דוד רותם: לא בחוק הזה.

יורי גיא-רון: אז אולי בהחלטת הממשלה בהתנגדות לערר.

יורי גיא-רון: סליחה, אני מצטט דברים שאמר לי שר המשפטים אז כנראה שזה לא קיים.

דוד רותם: אני אגיד לכם יותר מזה.

דוד רותם: הממשלה מחליטה בשביל עצמה.

דוד רותם: הוועדה הזאת - - -

רוני בר-און: אה, אה, אה.

יורי גיא-רון: אני מצטט דברים שאמר לי שר המשפטים ואני מודה על תשומת הלב הארוכה.

דוד רותם: אה, אה, אה?

דוד רותם: אתה קצת מגזים היום, רוני.

רוני בר-און: הוועדה מחליטה לתקן חוק יסוד בהוראת שעה וועדת חוקה לא שורפת את המועדון אז - - -

דוד רותם: כי היא חולקת עליך, מה אפשר לעשות?

דוד רותם: עורך דין אקסלרד, בבקשה.

דוד רותם: יו"ר הלשכה שפעם הייתי חבר בה.

אשר אקסלרד: אתה היית חבר וחבר הכנסת יריב לוין היה חבר בוועד המחוז.

טלב אלסאנע: אז אני יודע מאיפה באה הצרה של החוק הזה.

אשר אקסלרד: חבר הכנסת רוני בר-און היה חבר בוועד המחוז שלנו.

אשר אקסלרד: ודוקטור אדטו, שיצאה מכאן, גם היתה בוועד המחוז שלנו.

אשר אקסלרד: שמעתי את הדברים שנאמרו כאן.

אשר אקסלרד: לפני שאני אגיד איפה הנגיעה שחורקת לי קצת באוזן, אני רוצה שנחזור קצת למושכלות יסוד שמשום מה קצת מתמסמסות בדיון הנכבד שמתנהל כאן.

אשר אקסלרד: כל הדברים שנאמרו כאן נכונים.

אשר אקסלרד: יש פה בעיה של עסקנות ויש פה בעיה של תקציבים אבל אסור לשכוח על איזה אדנים ניצבת לשכת עורכי הדין.

אשר אקסלרד: לשכת עורכי הדין היא גוף סטאטוטורי שנועד, בין שאר הדברים, לשמור גם על רווחתם, על מעמדם הציבורי ועל הפעילות המקצועית של עורכי הדין.

אשר אקסלרד: אנחנו חייבים לזכור שהמעמד המקצועי והפעילות של עורכי הדין - - -

עמיר פרץ: ההסדר הקיים הוא גם מתוך החקיקה?

אשר אקסלרד: בוודאי.

אשר אקסלרד: חוק לשכת עורכי הדין כבר חי ונושם 50 שנה במצב הקיים היום.

עמיר פרץ: לא.

עמיר פרץ: יש מספיק ארגונים דומים שהם לא מתוך החקיקה, שהם קובעים בעצמם.

רוני בר-און: לא, פה זה אנוס על פי הדיבור.

רוני בר-און: לא יכול עורך-דין פעיל במדינת ישראל בלי להיות חבר בלשכת עורכי הדין.

אשר אקסלרד: נכון.

אשר אקסלרד: זה לא ארכיטקט וזה לא בעל מקצוע אחר, זה מקצוע סטטוטורי.

אשר אקסלרד: המעמד המיוחד של עורך-הדין והחשיבות הרבה שהמחוקק ראה לשמור את המקצועיות שלו, זה לא רק כדי לשמור על רווחתו של עורך-הדין.

אשר אקסלרד: אסור לשכוח, וזה לא דברי מליצה, עריכת הדין הוא מקצוע של אנשים שהם חיילי הקומנדו בשורה האשונה של שמירה על זכויות אזרח, על זכויות יסוד של פרטים במדינה הזאת.

אשר אקסלרד: אלה לא סתם מליצות, כבוד היושב ראש.

אשר אקסלרד: אם אנחנו לא נשמור שהפעילות המקצועית של בעלי המקצוע הזה והרקע והתשתית שעליו הם יכולים לפעול יישמרו בקפידה, אנחנו עלולים למצוא את עצמנו פוגעים בדברים שהם נשמת אפו של הסדר החברתי.

אשר אקסלרד: אלה לא דברים שאפשר לגמור אותם בעסקנות או בתקציב לכאן או לשם.

אשר אקסלרד: היתה חשיבה רבה מאחורי חקיקת החוק המקורי ודרך הבחירה המקורית.

אשר אקסלרד: התפישה שאני רואה כאן היא שהצעת החוק – בלי להיכנס בשלב הזה אם זה טוב או לא טוב, היא באה בלי חשיבה ובלי הכנה.

אשר אקסלרד: למה אני מתכוון?

אשר אקסלרד: כל האנשים הטובים שיושבים כאן

אשר אקסלרד: מטעם לשכת עורכי הדין נבחרו כולם בבחירות שהם תוצר של הליך בחירות סטטוטורי מסודר ודמוקרטי.

אשר אקסלרד: אנשים הלכו לקלפי, הם בחרו בעורך דין יורי גיא-רון להיות ראש לשכת עורכי הדין בישראל.

אשר אקסלרד: הם בחרו בחברי המועצה הנכבדים שנמצאים כאן, בראשי ועדי המחוזות שנמצאים כאן.

אשר אקסלרד: אנשים הלכו יום שלם לקלפי, הצביעו.

אשר אקסלרד: אף אחד מהאנשים שנמצאים כאן, אף לא אחד מהם, לא ראש לשכת עורכי הדין, לא יושב ראש המועצה, אף אחד מהם לא נדרש לכנס את הגופים שלו, גם לא אני כיושב ראש ועד מחוז, כדי לתת את דעתו לשינוי החקיקתי הזה.

אשר אקסלרד: לא על-ידי מי שיזם את הצעת החוק, לא על-ידי ועדת השרים לענייני חקיקה שקידמה אותו.

אשר אקסלרד: שר המשפטים לא ראה לנכון לשמוע מה יש לנו לומר כמחוז.

אשר אקסלרד: אני חושב שבכל הכבוד הראוי, זאת אולי לא דרישה אוטומטית אבל אני חושב שראוי ונכון תהליך כזה ויסודי שמשנה את הלכי הבחירה, זה תהליך שנכון וראוי היה שתתלווה לו התייעצות נכונה עם המכהנים בגופים המכהנים.

דוד רותם: לכן אתם כולכם יושבים פה.

אשר אקסלרד: אנחנו יושבים פה היום בשלב שהוא לא השלב הראשוני ולא שלב מקדמי.

אשר אקסלרד: לא הרבה מהחוקים שאדוני כיושב ראש הוועדה רואה בפניו, נעשים בלי הכנה בצורה כל-כך חפוזה.

אשר אקסלרד: בואו נבין גם מה המצב הקיים היום במועצה הארצית.

אשר אקסלרד: במועצה הארצית יש לנו, למעט 4 אנשים שמכהנים במועצה מכוח תפקידם, שזה מנכ"ל משרד המשפטים, הפרקליט הצבאי הראשי, היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה.

אשר אקסלרד: למעט הארבעה הללו, כל השאר נבחרים.

דוד רותם: לא, יושב ראש לשכת עורכי הדין לשעבר.

אשר אקסלרד: נכון.

אשר אקסלרד: למעט אלה שממונים אקס-אופיציו, כל השאר מגיעים לשם כתהליך של בחירה.

אשר אקסלרד: מהי הבחירה?

אשר אקסלרד: שליש מהאחרים הם נבחרים כנציגי המחוזות, 3 מכל מחוז.

אשר אקסלרד: שני שליש נבחרים בבחירות פתוחות וחופשיות שכל אחד מעורכי הדין החברים בלשכת עורכי הדין, יכול ללכת ולהצביע בשבילם.

אשר אקסלרד: התוצר שאנחנו מקבלים הוא, שבמצב הנכון להיום, שני שליש מהמכהנים היום במועצה הארצית הם ממילא חברי מחוז תל-אביב, שני שליש מהם.

אשר אקסלרד: לפי עניות דעתי, זה משקף את מספר חברי מחוז תל-אביב במועצה.

אשר אקסלרד: ההגדלה המלאכותית שעלולה להיווצר כתוצאה מהצעת החוק הזאת, בייצוג של חברי מחוז תל-אביב, יש בה רעה כפולה.

אשר אקסלרד: לא רק שהיא תהפוך רוב לא מידתי, לא פרופורציונאלי לחברי מחוז תל-אביב מעבר לכוחם האמיתי שהוא מבוטה היום, מעבר לכך, מה שאנחנו נקבל זה רוב אוטומטי של קבוצה מונוליתית ששולטת ברגע מסוים נתון בוועד מחוז תל-אביב.

אשר אקסלרד: לא כמו המצב של היום שבו באמת שני שליש הם חברי מחוז תל-אביב אבל הם עם דעות שונות והשקפות שונות.

אשר אקסלרד: כמו שאנחנו לא יכולים לומר שחברי ועד מחוז הדרום, דעתם בכל דבר ועניין כדעת חברי ועד מחוז חיפה או ירושלים, לא זה המצב כשכל הנציגים ממונים על-ידי ועד מחוז אחד.

אשר אקסלרד: כאן אנחנו מקבלים תפישה שלטת של מאיוריזציה, תפישה מונוליתית בלי שום פלורליזם, שבאמת יוצרת מאיוריזציה טוטאלית.

אשר אקסלרד: כולם כאיש אחד ירימו יד לכל דבר ולכל עניין.

אשר אקסלרד: כפי שציינתי קודם, רוב שהוא משקף הרבה מעבר לחלק היחסי שלהם בקרב ציבור לשכת עורכי הדין.

אשר אקסלרד: דיברנו על הצרכים הפריפריאליים.

אשר אקסלרד: אני יכול לדבר על המחוז שלי.

אשר אקסלרד: אדוני היושב ראש, כמי שהיה עורך דין פעיל במחוז ירושלים.

אשר אקסלרד: ירושלים היא מחוז מיוחד.

אשר אקסלרד: זה לא מחוז דרום ולא מחוז צפון.

עמיר פרץ: תחזור על המשפט האחרון.

אשר אקסלרד: אמרתי שהצרכים של הפריפריה הם שונים לחלוטין מצרכי תל-אביב.

אשר אקסלרד: אני יודע לדבר על צרכי המחוז שלי.

אשר אקסלרד: נכון שבירושלים יש מספר תושבים כמו בתל-אביב ואולי יותר.

אשר אקסלרד: ירושלים זאת עיר אחרת לחלוטין, מרקם האוכלוסייה שונה.

אשר אקסלרד: הראייה, שבירושלים יש לנו פחות מ-5,000 עורכי דין כשבתל-אביב יש 30,000 עורכי דין.

אשר אקסלרד: עורכי הדין בתל-אביב הם עורכי דין של עסקים.

אשר אקסלרד: עורכי הדין בירושלים הם בעלי אופי שונה לחלוטין.

אשר אקסלרד: רבים מהם עובדים בשירות המדינה.

אשר אקסלרד: רבים מהם הם תוצר של העובדה שירושלים היא עיר ממשל.

אשר אקסלרד: רבים מהם מייצגים אוכלוסייה חלשה, אוכלוסייה נזקקת, מה שאנחנו מוצאים הרבה פחות במדינת תל-אביב.

אשר אקסלרד: בניגוד למה שנאמר קודם על ידי חבר הכנסת שאמה, הצרכים הם לא אחידים לכל עורכי הדין, הצרכים שונים לחלוטין.

אשר אקסלרד: צרכי ההשתלמות וההתמקצעות הם שונים, סוג ההוצאות הוא שונה.

אשר אקסלרד: בוודאי שאין ביטוי שווה לתוצר כזה ביחס לעורכי דין במחוזות אחרים.

אשר אקסלרד: שוב, אני לא רוצה להשתמש באותה מילה, אנחנו לא מדברים פה רק על הכסף.

אשר אקסלרד: הכסף הוא חשוב מאוד אבל גישה שתבוא ותאמר:

אשר אקסלרד: אנחנו למחוזות פריפריאליים נקצה את אותם משאבים כמו לתל-אביב, היא גישה לא נכונה.

אשר אקסלרד: היא גישה שאני חושב שנכון וחשוב שלא רק לשכת עורכי הדין תשים עליה דגש, אלא גם המוסד הנכבד הזה, גם הוועדה הנכבדה הזאת וגם המוסד שהוא מייצג בחקיקה.

אשר אקסלרד: חשוב לתת את הדעת לייחוד שיש לפריפריות והייחוד הזה משתנה ממקום למקום.

אשר אקסלרד: בוודאי שצריך לתת ביטוי למספר עורכי הדין שבמחוז תל-אביב והביטוי הזה מתקיים בייצוג הנוכחי שיש למחוז תל-אביב במועצה הארצית.

אשר אקסלרד: יכול להיות שצריך להיות שינוי.

אשר אקסלרד: לצורך השינוי הזה, כמו שאמר בצדק חברי חבר הכנסת רוני בר-און, יכול להיות שיש צורך בהפרדה למחוז נפרד מחוז מרכז.

אשר אקסלרד: יכול להיות שצריכה להיות הפרדה למחוזות נוספים.

אשר אקסלרד: אני אישית לא חושב שבלשכה שפעילים בה 45,000 עורכי דין, יש מקום למחוז שיש בו 30,000 עורכי דין.

אשר אקסלרד: אדרבה, ניקח את מדינת תל-אביב ונחלק אותה כמו שנכון וכמו שנחוץ למחוז שפלה ולמחוז שרון ולמחוז מרכז ולמחוז תל-אביב.

אשר אקסלרד: יהיו לכם לא 3 נציגים במועצה הארצית, יהיו לכם 12 נציגים במועצה הארצית.

אשר אקסלרד: אבל אלה יהיו נציגים שהתפישה שלהם תהיה פלורליסטית, לא מונוליתית, לא הומוגנית, לא של סיעה אחת שבקונייקטורה מסוימת היא זאת שמייצגת כביכול את מדינת תל-אביב.

אשר אקסלרד: יהיו לכם 12 נציגים אבל הם יהיו אותנטיים אמיתיים, כל אחד מהם אחראי ברצינות הראויה למחוז שלו.

אשר אקסלרד: כמו שירושלים היא נפרדת מהדרום, כמו שהצפון נפרד מירושלים, כמו שחיפה נפרדת מהדרום.

אשר אקסלרד: אם יהיה לכם באמת את הנכונות האמיתית לעשות את ההפרדה הזאת, אני הראשון שארים את ידי לכך שיהיו לכם אותם 12 נציגים במועצה ולא שלושה.

אשר אקסלרד: שיהיו מיוצגים באמצעות 4 מחוזות נפרדים שכל אחד מהם מייצג את האינטרסים של חברי המחוז באותו מחוז.

אשר אקסלרד: ייצוגו אנשי נתניה במחוז השרון, ייצוגו אנשי רמלה במחוז המרכז וראשון לציון במחוז השפלה ותל-אביב תקבל את הנציגות שלה בגודל האמיתי שלה.

אשר אקסלרד: לסיכום, אני פתוח לשמוע כל הצעה.

אשר אקסלרד: שכל הצעה כזאת תעבור ליבון בידי ועדה מקדימה שתעזור לי לבדוק ולראות מה הצרכים האמיתיים, מה התיקון הנחוץ - - -

דוד רותם: אחרי הקריאה הראשונה, עד השנייה והשלישית יש זמן.

אשר אקסלרד: אני סמוך ובטוח שבאמת בצורה רצינית.

אשר אקסלרד: מעבר לאירוניה – אני מכיר את יושב ראש הוועדה.

דוד רותם: זאת לא היתה אירוניה, זאת היתה עובדה.

אשר אקסלרד: אני יודע שאתה יודע שנכון שהצעה כזאת תובא לדיון אחרי שתיעשה לה הכנה רצינית.

אשר אקסלרד: אני לא חושב שצריך לפסול אותה מראש.

אשר אקסלרד: צריך לשקול אותה לעומת חלופות אחרות.

אשר אקסלרד: אני חושב שנכון שבאמת בצורה רצינית ועדה מתאימה תבדוק את זה עם מוסדות לשכת עורכי הדין, תביא משהו ערוך וסדור ויכול להיות שהוא יהיה מוסכם על כולם, ורק אז להביא את זה לקריאה ראשונה.

אשר אקסלרד: זאת דעתי.

דוד רותם: חבר הכנסת טלב אלסאנע.

טלב אלסאנע: יש פתגם שאומר שהמבחן של אדם הוא לא היכולת שלו לחיות אלא לשלוט בעצמו כאשר יש בידו את הכוח.

טלב אלסאנע: לפעמים הכוח מפתה.

טלב אלסאנע: יש לי תחושה שיש שיגעון של כוח של מחוז מסוים, שלא מסוגל לשים לעצמו או להציב את הגבולות ולשמור על האיזונים הנכונים.

טלב אלסאנע: אני חושב שהוועדה לוקחת מנדט שהוא לא לה בעניין הזה, כאשר היא מתערבת.

טלב אלסאנע: כאילו שאנחנו פתרנו את הבעיות של הכנסת או של הבחירות במדינה או של המשילות ואחרי שעשינו סדר בכול, באים לעשות סדר בלשכת עורכי הדין.

טלב אלסאנע: אני חושב שהמעורבות, בצורה שבה נעשה הדבר, הוא מסוכן, הוא הרסני, הוא לא נכון ולא אחראי.

טלב אלסאנע: אני מסכים שהדבר הראשון – לא בגלל שזה דבר קדוש או שאסור לגעת, אלא גם איך שניגשים לנושא, צריך לעשות את זה בצורה אחראית, בצורה שקולה.

טלב אלסאנע: מי יודע את המצב של לשכת עורכי הדין יותר טוב מאשר לשכת עורכי הדין עצמה?

טלב אלסאנע: לכן, יש את הגוף שהוא עצמאי ובמידה מסוימת הוא אוטונומי.

טלב אלסאנע: אנחנו יכולים ל התערב ולעשות תיקון אבל לא בצורה של מהפכה.

טלב אלסאנע: אני שואל, למה בשאר המחוזות השתתפו בבחירות כאשר הם יודעים שבסופו של דבר הם יהיו כקישוט ומי שישלוט הוא מחוז תל-אביב?

טלב אלסאנע: הדבר הזה יוצר עוול, חוסר איזון שיש לו השלכות גם בגופים נוספים שמקבלים החלטות, כפי שאמר חבר הכנסת בר-און קודם לכן.

טלב אלסאנע: אני יודע שיש הרבה מקומות שיש בעיות.

טלב אלסאנע: למשל, בסודאן, מה הבעיה שם?

טלב אלסאנע: יש את הדרום שיש הרבה אוצרות טבע.

טלב אלסאנע: אומרים למה לנו לתקצב מחוזות אחרים, אנחנו רוצים להיות עצמאים.

טלב אלסאנע: בהרבה מדינות אחרות יש את התופעה הזאת – אנחנו חזקים, אז אנחנו רוצים.

עמיר פרץ: חבר הכנסת אלסאנע, היית בלוב, לא?

טלב אלסאנע: יש להם שפע וכולם מרוצים.

טלב אלסאנע: המצב הקיים אשר עושה את האיזון בין בחירות ארציות למחוזות וחלקם של המחוזות, זה הדבר הנכון.

טלב אלסאנע: מה גם, שעל-פי הנתון שראינו האחוז של תל-אביב הוא לא מקופח בהקשר הזה.

טלב אלסאנע: לכן אני סבור שהצעת החוק, יכול להיות שיש לה מטרה כשרה, אבל היא תשיג תוצאות קשות, היא תוביל לאבסורד.

טלב אלסאנע: לכן אני חושב שצריך להקפיא את הדיון בהצעת החוק, להעביר את העניין ללשכת עורכי הדין, שהם יקיימו דיון ענייני.

טלב אלסאנע: הם יבואו עם המלצות ואנחנו נשקול את הדבר הזה.

טלב אלסאנע: צריך לעשות את זה בהסכמה, לא להכתיב.

טלב אלסאנע: שהוועדה הזאת לא תכתיב ותכפה את דעתה על לשכת עורכי הדין אלא לעשות זאת בצורה אחראית תוך כדי דיון רציני ותוך כדי שיתוף פעולה הדדי.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

טלב אלסאנע: חבר הכנסת פרץ.

עמיר פרץ: אני רוצה לשמוע את נציג המרכז.

כרמל שאמה-הכהן: נציג מחוז תל-אביב, עו"ד דורון ברזילי.

דורון ברזילי: תודה אדוני היושב ראש.

דורון ברזילי: שמענו כאן מטעם חבריי הרבה מאוד סיסמאות, פגיעה בפריפריה, הקץ למחוזות האחרים.

דורון ברזילי: אני יכול לומר לכם שנהפוך הוא.

דורון ברזילי: המחוזות במצב שנוצר היום, תלויים תלות מוחלטת בראש לשכת עורכי הדין.

דורון ברזילי: אין להם עצמאות, אין להם דבר.

דורון ברזילי: אם נעבור על שורה של החלטות שקורות בשנים האחרונות בלשכת עורכי הדין, אתם תגלו שהצעות שלנו, או הצעות שהם לטובת החברים במחוזות האחרים, נשללות, אם זה בעניין תקציבים נוספים למחוזות, אם זה בדבר תכניות משפטיות לחברים, מבצעי צרכנות.

דורון ברזילי: הרבה מאוד דברים הורסים אותם.

דורון ברזילי: למה?

דורון ברזילי: כי מחוז תל-אביב הציע אותם משיקולים זרים.

דורון ברזילי: זה מה שקורה היום בלשכת עורכי הדין.

דורון ברזילי: אז לבוא ולהתהדר ולהגיד, הפריפריות, שזאת סיסמה.

דורון ברזילי: הפריפריות מאוד יקרות ללבי.

דורון ברזילי: זה בסדר, זאת סיסמה, אבל המציאות רחוקה מאוד מכך.

דורון ברזילי: בפועל, מה שקורה - - -

עמיר פרץ: אתה הצעת הצעות לטובת הפריפריה?

דורון ברזילי: בוודאי ואני יכול להביא לכם דוגמאות.

דורון ברזילי: לדוגמה, ואני מצטט: מועצה ארצית מיום 27.11.

דורון ברזילי: אני הצעתי להוסיף 200,000 שקלים, מעבר לתוספת שהתקבלה בעקבות מצוקה ששמעתי מחברי מחוז חיפה.

דורון ברזילי: תשובה של חלי בן-ארי: "מבקשת לציין שההצעה היא פופוליסטית אז גם ההצבעה שלי היא פופוליסטית".

דורון ברזילי: בניגוד לעמדת המחוז שלה היא הצביעה.

דורון ברזילי: אם היא היתה עובדת לפי אינטרסים של המחוז שלה, ההצעה שלה היתה מקבלת יותר תקציבים.

דורון ברזילי: היא לא דאגה לזה.

יריב לוין: זה נכון שזה יעבוד ככה?

יריב לוין: שכל אחד ייקח למחוז שלו?

דורון ברזילי: לא.

דורון ברזילי: האינטרס שלה זה לשמור על המחוז, ובשורה ארוכה של דברים שקרו.

שלמה מולה: אנחנו לא יכולים לפתור סכסוכים פרסונאליים בלשכה באמצעות החוק.

דורון ברזילי: כיום, פעם ראשונה אני חושב בהיסטוריה, ראש הלשכה אמר, ממתי הכנסת מתערבת.

דורון ברזילי: אבל גם ממתי בית משפט בישראל קובע שהמועצה הארצית ניהלה את התקציב שלה באופן שרירותי, מפלה, ללא מתן שיקול ראוי לגודלו של מחוז?

שלמה מולה: תערערו בבית משפט.

דורון ברזילי: הגענו לשם, זאת החלטה סופית של בית משפט.

דורון ברזילי: מעולם זה לא היה וזה כתוצאה של קיפוח של שנים שקורה היום בפועל.

דורון ברזילי: רבותיי, אנחנו לא משתלטים על הלשכה ורחוק מכך.

דורון ברזילי: גם אם ההצעה הזאת תתקבל, בואו נשים את הדברים בפרופורציות.

דורון ברזילי: יהיו למחוז תל-אביב והמרכז סך הכול 12 נציגים, מתוך 59 נציגים או מתוך 57 נציגים.

דורון ברזילי: זאת השתלטות?

דורון ברזילי: זה פשוט לתת כוח למחוז ולמחוזות אחרים שגם הם יגדלו.

דורון ברזילי: מחוז חיפה יקבל 6 נציגים ומחוז דרום גם בבוא הזמן יגדל.

עמיר פרץ: אם כבר באנו להשתעשע, אז בואו נשתעשע איתכם עד הסוף.

עמיר פרץ: תגיד לי, איך נבחר היושב ראש?

דורון ברזילי: בבחירות אישיות שמיות וחשאיות.

עמיר פרץ: אז איפה הטענה שלך?

עמיר פרץ: אם הוא נבחר אישית ושמית - - -

דורון ברזילי: יש הבדל בין מי שמייצג את המחוזות לבין מי שמייצג את המוסדות.

עמיר פרץ: ניגש, למוסדות, קודם כל היושב ראש.

דורון ברזילי: היושב ראש נבחר בבחירות אישיות.

יריב לוין: אם נגביל את הייצוג של המוסדות אז הוא יהיה פחות תלוי מהם?

דורון ברזילי: הוא מבין, הוא יודע הכול, אבל הוא קצת מגמתי.

יריב לוין: אתה יודע זאת היתה עמדתי כל השנים.

דורון ברזילי: את זה אני לא יודע.

יריב לוין: שאי-אפשר לנהל את העסק בצורה שהמחוזות יובילו - - -

עמיר פרץ: למרות שאתה עורך-דין, אני חושב שכל עורכי דין היו מנועים מלהשתתף בישיבה היום מחמת ניגוד אינטרסים.

דוד רותם: חבר הכנסת עמיר פרץ אני מסכים איתך.

דוד רותם: אני חושב שאתה צודק.

דוד רותם: אני חושב שכל עורכי הדין צריכים לצאת.

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש.

עמיר פרץ: אני מצטער, כאורח לרגע בוועדה, שבא להחליף את חבר הכנסת איתן כבל, אני מרגע לרגע מתחיל להתאהב בנושא.

עמיר פרץ: אני מתחיל לראות כמה דברים מעוותים יש פה.

עמיר פרץ: נראה לי שזה מוסד שכדאי לכם כולכם ללכת ולא לבקש שום שינוי.

עמיר פרץ: נראה לי שזה אולי המוסד עם האלמנטים הבולשביקים האחרונים שיש.

עמיר פרץ: סלח לי, אין מקום בעולם הדמוקרטי שאי-אפשר להתפלג ממנו.

עמיר פרץ: אין מקום שאי-אפשר לקחת קבוצה של 1,000 עורכי דין שיגידו שהם לא רוצים להיות.

עמיר פרץ: לכן, יש לכם פה כל-כך הרבה פריבילגיות בחוק.

עמיר פרץ: תאמינו לי אתם נכנסים לתוך מהלך – אני שמח שהיו"ר נבחר באופן אישי.

עמיר פרץ: אומר פה החבר שהוא נבחר אישית ואחר-כך אין לו רוב במוסדות.

עמיר פרץ: זה אומר שיש פה מוסדות שמערערים על מה שחשבו רוב עורכי הדין.

עמיר פרץ: יש פה דבר והיפוכו.

יראון פסטינגר: זה לא רוב, מספיק 40%.

עמיר פרץ: 40% זה רוב מאוד משמעותי בהליך דמוקרטי אישי.

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אני לא אפריע לך.

עמיר פרץ: אני בכל זאת מבקש שהיועצת המשפטית תסביר לנו.

עמיר פרץ: לא מדובר פה במקרה שולי.

עמיר פרץ: פה מדובר במצב שרוב חברי הוועדה שיצביעו, יש סיכוי סביר שהם יהיו עורכי דין.

עמיר פרץ: אני לא יודע מה האינטרסים שלהם בעתיד.

קריאה: או בכלא.

עמיר פרץ: למה בכלא?

עמיר פרץ: אני לא חושד לרגע באיש בשום דבר.

דוד רותם: חבר הכנסת עמיר פרץ, אני לא צריך חוות דעת של היועצת המשפטית.

דוד רותם: אני מוכן לקבל את ההצעה שלך.

דוד רותם: רבותיי, כל מי שהוא עורך דין, דהיינו נושא ברישיון של לשכת עורכי הדין, או מי שמתעתד להיות - - -

עמיר פרץ: מתעתד לא.

דוד רותם: אלה בעלי האינטרס הכי גדול, כי הם צריכים לעבור בחירה של לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: אין שום בעיה, אני מוכן לקבל את הצעתך.

דוד רותם: אני מציע שכל עורכי הדין יעזבו את הישיבה.

עמיר פרץ: לא, לא ישתתפו בהצבעה.

דוד רותם: מקובל עליך, חבר הכנסת טלב אלסאנע?

טלב אלסאנע: אנחנו אזרחים, דנים בענייני אזרחים.

חלי אלדר: הלשכה המשפטית דנה בשאלה הזאת.

חלי אלדר: אין מניעה שעורכי דין ישתתפו.

דוד רותם: הדבר הראשון שעשיתי ביום שנכנסתי לבניין הזה, החזרתי את הרישיון.

שלמה מולה: גם היועצת המשפטית של הכנסת לא יכולה להשתתף.

חלי אלדר: היועצת המשפטית של הכנסת זה שדרוג יפה אבל - - -

שלמה מולה: אני מציע שמישהו אחר ינהל את הישיבה.

דוד רותם: אני בהחלט מסכים שעורכי דין שהם חברי ועדה, לא ישתתפו בהצבעה.

דוד רותם: תחפש לי בבקשה את אלקין ובזה אני פותר את העניין.

עמיר פרץ: אתה מקיים הצבעה?

דוד רותם: יש לי מספיק חברי ועדה שהם לא עורכי דין.

דוד רותם: למשל, אלקין, אני, מוץ מטלון.

דוד רותם: אני רק רוצה שתדעו שיש חוות דעת של היועץ המשפטי שאין מניעה.

חלי אלדר: זאת העמדה של הלשכה המשפטית מלפני הרבה זמן.

עמיר פרץ: נראה לי שהייתי צריך לדרוש חוות דעת חיצונית.

דוד רותם: הרגע יש פה כל-כך הרבה עורכי דין, תבחר אחד מהם שייתן לך חוות דעת חיצונית.

עמיר פרץ: בוא נתקדם.

דורון ברזילי: כפי שציינתי, פעם ראשונה בהיסטוריה של לשכת עורכי הדין שנקבע בבית משפט בעת"מ 1143/2008, שהמועצה הארצית פעלה באופן שרירותי, מפלה, ללא מתן שיקול ראוי לגודלו של מחוז תל-אביב.

דורון ברזילי: זה מה שנקבע בהחלטת בית משפט שאין עליו – פסק דין סופי.

דורון ברזילי: רבותיי, שמעתי פה איזו סיסמה שממילא 36% מחברי הלשכה מהמועצה הארצית הם חברי מחוז תל-אביב, אז מן הסתם, מה הבעיה בכלל?

דורון ברזילי: רק יש בעיה אחת קטנה, שנמצאים שם הם נמצאים מבחינת השתייכות סיעתית ולא גיאוגרפית.

דורון ברזילי: ואז אתה מגלה, לדוגמה, שראש הלשכה פועל באופן מגמתי נגד מחוז תל-אביב באופן בוטה, רומס והורס את המחוז הזה.

דורון ברזילי: דוגמה, אבל מה, הוא שייך למחוז תל-אביב.

טלב אלסאנע: זה נשמע לי כמו דיון פנימי של לשכת עורכי הדין.

דורון ברזילי: זאת עובדה.

דורון ברזילי: בסדר, זה הנתון, זאת עובדה.

טלב אלסאנע: זה ויכוח פנימי.

טלב אלסאנע: כל הנושאים האלה הם לבחירות הבאות של לשכת עורכי הדין.

דורון ברזילי: אבל זאת עובדה קיימת.

טלב אלסאנע: יש לי שאלה, נבחר פעם ראש לישכה שהוא לא מתל-אביב?

קריאה: בירושלים, לפני 20 שנה.

טלב אלסאנע: יש להם גם את ראש הלשכה, גם יש להם רוב, והם מתלוננים.

טלב אלסאנע: מה זה, כמו חתולים.

דורון ברזילי: אף אחד לא מתכוון לנגוס בפריפריה.

דורון ברזילי: ללשכת עורכי הדין יש תקציב, יש רזרבות בלשכה לפרויקטים מיוחדים.

דורון ברזילי: הוקם עכשיו מחוז נצרת ב-7 מיליון שקלים מתקציבים חיצוניים.

דורון ברזילי: בסך הכול יש הרבה כספים.

דורון ברזילי: אף אחד לא יפגע בפריפריות.

דורון ברזילי: להיפך, הן יתחזקו ויקבלו את האוטונומיה שלהן.

טלב אלסאנע: אבל הולכים לבטל את המחוזות, לא?

יריב לוין: דורון, אתה לא חושב שצריך לפחות להגיע איתם להבנה.

דורון ברזילי: עם מי אתה תגיע להבנה?

יריב לוין: במהלך נכון.

דני אליגון: תודה רבה לאדוני היושב ראש שאפשר לי לומר דברים.

דוד רותם: בוועדה הזאת יש דמוקרטיה, כולם יכולים לדבר.

דני אליגון: תודה.

דני אליגון: חבל לי שחבר הכנסת שאמה לא נמצא, זאת פעם ראשונה שאני משזף את עיניי בפניו.

דני אליגון: אם הוא היה מדבר איתי לפני זה, אולי הוא היה לומד כמה פרטים.

דני אליגון: אני מייצג את המחוז הכי גדול במדינה.

דני אליגון: לא מבחינת כמות אנשים אלא מבחינה גיאוגרפית.

דני אליגון: המחוז שלי הוא מאשדוד עד אילת.

דני אליגון: הצרכים של המחוז הזה הם צרכים מטורפים.

דני אליגון: אנחנו צריכים להקים פעילות גם באשדוד, גם באשקלון, גם בקרית גת, גם בבאר-שבע, גם באילת.

דני אליגון: לצורך הכנת הפעילות הזאת אנחנו נזקקים לתקציב קטן.

דני אליגון: אנחנו מדברים פה רק על תקציבים ועל אזרחים סוג ב'.

דני אליגון: סליחה, זה לא משפט שלי.

דני אליגון: זאת אמירה של חבר ועד מחוז תל-אביב בישיבה של הוועד המרכזי שהיתה קיימת, שאנחנו אזרחים סוג ב'.

דני אליגון: התנהלו על זה מכתבים.

קריאה: מי אמר את זה?

דני אליגון: חבר ועד מחוז תל-אביב אמר:

דני אליגון: אתם אזרחים סוג ב', ובישיבה האחרונה שהתקיימה גם שמעתי את האמירה: טוב, תבוא להשתלמויות אצלנו בתל-אביב.

דני אליגון: אדוני היושב ראש, חבר מצפה רמון, שנזקק לשירותים של לשכת עורכי הדין, חבר ירוחם או איש שדרות, שנדרשים לסיוע של לשכת עורכי הדין, שנדרשים לפעילות של לשכת עורכי הדין, שנדרשים להשתלמויות, שנדרשים לימי עיון.

דני אליגון: הם לא יכולים לקבל את זה אם המחוז שלהם לא ייתן את זה.

דני אליגון: הם לא ייסעו ממצפה רמון לתל-אביב, הם לא יגיעו לשם.

דני אליגון: כל פעילות, גם אם אני מצליח לקבל אותה בחינם, גם אם אני מצליח לשכנע את המרצה להגיע לימי עיון בחינם לשדרות, אשקלון או באר-שבע, עדיין זה עולה לי את ההסעה של המרצה, כי הוא ממרכז הארץ.

דני אליגון: הסעה כזאת עולה 900 שקל הלוך חזור.

דני אליגון: אם אני רוצה לספק לחברי המחוז שלי שירות בסיסי, רק כדי להכשיר אותם, על-מנת שהם יהיו מתמודדים שווים בסיסיים, כנגד עורכי הדין ממרכז הארץ, הדבר הראשוני שאני רוצה לתת להם זה ימי עיון והשתלמויות.

דני אליגון: אם אני רוצה לשרת את הקהילה שלי במחוז הדרום ולתת שירות בירוחם ולתת שירות באשדוד ובבאר-שבע, אני צריך כל דבר לעשות בהכפלות של דברים.

דני אליגון: לצורך כך, בתקציב בסיסי, כשלי יש 5 עובדים במחוז, אין לי 50 עובדים, אין לי שתי עוזרות, אין לי חברות לובינג ששוכרים את שירותיה, אין לי את הדברים האלה, אדוני היושב ראש.

קריאה: למי יש?

דני אליגון: רק למחוז תל-אביב.

דני אליגון: אין לי עשרות אלפי דולרים כדי לשלם לצורך הליכים משפטיים.

דני אליגון: אין לי חברי אופוזיציה מהמחוז שלי שמנהלים קתדרה משפטית משלהם ומתחרים בלשכה ורוצים לבוא ולדבר פה היום.

דורון ברזילי: למי יש?

דני אליגון: זה האופוזיציה שלי, שמנהלים קתדרה משלהם כי הפעילות בלשכה לא מעניינת אותם.

דני אליגון: אדוני היושב ראש, מי שתומך בפריפריה צריך להתנגד לתיקון שהורס את הפריפריה.

עמיר פרץ: אני רוצה לשאול אותך, חסר לך כסף?

קריאה: לא חסר.

עמיר פרץ: שאלתי אותך?

דני אליגון: אין מה לשאול את האופוזיציה, הרי הוא עובד בשל עצמו.

עמיר פרץ: כשחסר לך כסף, מי מסייע בידך?

דני אליגון: במצב הזה, רק הוועד המרכזי הוא זה שנותן לי את התקציבים הבסיסיים.

דני אליגון: אצלי זה בסיסי להתקיימות.

עמיר פרץ: המועצה המרכזית?

דני אליגון: המועצה הארצית, בהחלטה של המועצה.

דני אליגון: חבר הכנסת פרץ, אנחנו מדברים אך ורק על כסף.

עמיר פרץ: אני רוצה להבין אתכם ואת כל ה"קומבינות" פה.

עמיר פרץ: אתם למעשה מתוקצבים מדמי חבר שמשולמים לכם ישירות?

דני אליגון: לא ישירות.

עמיר פרץ: כמה אתה מקבל?

דני אליגון: התקציב שלי?

עמיר פרץ: לא, כמה אתה מקבל יחסית מאחוז ממספר החברים שלך?

עמיר פרץ: 50%?

חוה מרצקי: חצי.

דני אליגון: מבחינת המבנה, חצי וחצי, חצי מהוועד המרכזי.

עמיר פרץ: ואז כל ה-50% נשארים אצלו והוא מחלק?

דני אליגון: אני אסביר.

דני אליגון: יש מוסד מרכזי שמנהל שירותים ללשכת עורכי הדין.

עמיר פרץ: לא ביקשתי את הטכניקה.

עמיר פרץ: הכוונה היא שהמועצה הארצית תאזן בחוסר התקציב.

דני אליגון: נכון מאוד.

דני אליגון: סתם בשביל הקוריוז, נראה לי שבאמת הוועדה הזאת ואתה בראשותה, לא תרצה להיות הוועדה הראשונה שתחלק את ירושלים.

דני אליגון: זה מה שהולך לקרות חבר הכנסת רותם.

אשר אקסלרד: הוא רוצה לחלק לי את ירושלים.

דני אליגון: התחלתי את דבריי שסוף סוף זוכה לראות מי זה חבר הכנסת כרמל שאמה.

דני אליגון: שלום אדוני, אם היינו מדברים לפני זה אולי היית חושב אחרת על הצעת החוק הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: מי כבודו?

דני אליגון: אני יושב ראש ועד מחוז דרום שאחראי על המחוז הכי גדול במדינה ואתה אפילו לא יודע איך אני נראה.

קריאה: הכי לא פעיל.

דוד רותם: כשיש 50,000 עורכי דין, תעשו לי טובה, צריך לזכור אתכם?

דני אליגון: חבר הכנסת רותם, אני אחראי על המחוז הכי גדול במדינת ישראל.

דני אליגון: אף אחד לא דיבר איתי, אף אחד לא שאל אותי ולא פנה אלי לפני שהציעו את ההצעה וגם בדיעבד אמרו שזה לא מעניין מה אני אומר.

דני אליגון: עם כל הכבוד, חבר הכנסת רותם, באמת אני שואל את מי שמציע הצעת חוק.

דני אליגון: אתה הרי בא מהתחום שלי, מדיני עבודה.

דני אליגון: יש שימועים, יש דברים בסיסיים כדי לשמוע.

דני אליגון: אפילו את הדבר הזה לא עשו, לא בדקו.

כרמל שאמה-הכהן: מה, זה משפט?

כרמל שאמה-הכהן: אתה עומד לדין?

טלב אלסאנע: צריך התייעצות, זה נוגע אליהם.

כרמל שאמה-הכהן: מר אליגון, רק נעשה סדר בדברים.

כרמל שאמה-הכהן: אתה לא תחלק פה ציונים ותעודות לחברי כנסת.

כרמל שאמה-הכהן: גם בבתי הספר כבר גמרו לחלק את התעודות, הבנת?

כרמל שאמה-הכהן: אל תגיד דברים שהם לא נכונים.

דני אליגון: מה אמרתי לא נכון?

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, הוא שאמרתי.

עמיר פרץ: צצתי ונפגעתי.

עמיר פרץ: נשלחתי על-ידי חברי, חבר הכנסת איתן כבל, להחליף אותו.

עמיר פרץ: אני אמשיך ממנו להמשיך וללוות את הצעת החוק הזאת.

עמיר פרץ: אני חושב שבאופן מיידי, אם עלי לשים את האצבע למה גורם למהומה הזאת, זה עניין מאוד פשוט.

עמיר פרץ: יש פה בעיה פרסונאלית בין שני תל-אביבים.

עמיר פרץ: שניהם גרים באזור מסוים.

עמיר פרץ: לאחד יש השפעה כיושב ראש המועצה הארצית ולשני יש השפעה כיושב ראש המחוז שלו.

עמיר פרץ: בתווך נכנסות כל אותן התרחשויות.

עמיר פרץ: מאוד מוזר לי, שיושב ראש מחוז תל-אביב, הופך להיות מליץ היושר של יושב ראש מחוז אחר, כדי, אולי, להביך וליצור מבוכה כזאת או אחרת בעמידה מול החלטותיה של המועצה הארצית.

עמיר פרץ: אני אומר לך, שמע, יש לך פה אג'נדה יוצאת מן הכלל להריץ מישהו נגדו.

עמיר פרץ: יכול להיות שבסיבוב הבא אתה תזכה בשני התפקידים באופן אישי.

עמיר פרץ: רוב עורכי הדין בישראל - - -

דוד רותם: אמיר, אתה לא מבין.

דוד רותם: הוא משלם לו את מערכת הבחירות, כך הוא אמר.

עמיר פרץ: יש בחירות, סליחה.

דוד רותם: כך הוא אמר.

דוד רותם: הוא אמר שהוא מימן אותו ב-10,000 דולר.

עמיר פרץ: לא נראה לי שהוא מתרגש מזה כל-כך.

עמיר פרץ: נראה לי שאולי – כמה שילמת לו, 10,000 דולר?

עמיר פרץ: נראה לי שה-10,000 דולר היה אז - - -

קריאה: זה לא הכסף שלו.

יורי גיא-רון: זה לשון הרע.

דוד רותם: זה לא לשון הרע.

דוד רותם: אנחנו ראינו כולנו כמה תרומות נאספו, זה לא רק - - -

עמיר פרץ: אני יכול להמשיך?

עמיר פרץ: נראה לי שהיום יושב ראש מחוז תל-אביב, 10,000 דולר זה לא מה שישפיע עליו.

עמיר פרץ: זה מצב שונה לחלוטין שמישהו מתמודד ולאחר שהוא נבחר – להערכתי, זה לא מה שיגרום לו לשנות את החלטותיו.

עמיר פרץ: אני אומר לך, לא יעלה על הדעת מה שאתה מציע.

עמיר פרץ: אני לא יודע למה חבר הכנסת שאמה מצא לנכון להיות זה שמוביל את הצעת החוק הזאת.

עמיר פרץ: עם כל הכבוד, גם אם בסוף יסתבר שבאיזה נייר לקמוס כל-כך מדויק יש איזה עיוות לטובת אותן מחוזות, מה הבעיה?

עמיר פרץ: להיפך, שהלשכה תתפאר בכך שהיא נותנת מידה מסוימת של יתרון שלאותם מחוזות פריפריאליים ותציג את זה כחלק מהדוגמה האישית שהיא נותנת למוסדות אחרים במדינת ישראל.

עמיר פרץ: הרי מחר, אם במקרה יחליט עכשיו יושב ראש המועצה הארצית שהוא מריץ מועמד נגדו במחוז והוא זוכה.

עמיר פרץ: אז מה?

עמיר פרץ: ייפתרו כל הבעיות?

עמיר פרץ: או, הוא יחליט שהוא תומך במועמד אחר ויצביעו אישית למישהו אחר.

עמיר פרץ: אז מה, פתאום ייפתרו כל הבעיות?

עמיר פרץ: אני שמח שיש ביניכם עימות כזה.

עמיר פרץ: כך המחוזות ירוויחו.

עמיר פרץ: אתה עוזר להם פתאום.

עמיר פרץ: הוא רוצה להוכיח שהוא רוצה לעזור לדרום.

עמיר פרץ: אוי ואבוי אם הייתם מתואמים.

עמיר פרץ: בכלל, היה פה מצב שאף אחד מהחבר'ה האלה לא היו סופרים אותם.

עמיר פרץ: מזל שיש ביניכם מחלוקת כזאת שמשרתת באופן ענייני.

עמיר פרץ: כי הרי שניכם אומרים שמגיע יותר למחוזות.

עמיר פרץ: אז מגיע להם יותר תקציבים ואתה רוצה למנוע מהם את הדברים הבסיסיים שיש להם ביד?

עמיר פרץ: אתה רוצה כבר לצמצם את הייצוג היחסי שנותן להם איזה סיכוי להשיג משהו?

עמיר פרץ: אני אומר לכם.

עמיר פרץ: תראו, הרי לשכת עורכי הדין חייה הם מכוח חוק שבהרבה מאוד אלמנטים הוא בלתי דמוקרטי לחלוטין.

עמיר פרץ: מה זה הדבר הזה, שכופים על עורך-דין להיות חבר לשכה?

עמיר פרץ: אל תצחק כי מחר יהיו לך 3 מחוזות תל-אביב.

עמיר פרץ: כל משרד עורכי דין גדול יקים מחוז משלו.

עמיר פרץ: אתה תמצא את עצמך במצב – אני אומר לך, אתם תיצרו דינאמיקה שבסוף יחליטו פה אלמנטים הכי בסיסיים, שמעל 5% מכלל עורכי דין מותר להם להקים לשכה משלהם.

עמיר פרץ: היא לא תהיה הארגון היציג, היא לא זאת שתקבע מי ילך להיות בוועדה לבחירת שופטים, כי היא הארגון היציג הגדול, אבל מחר היא תהיה פחות גדולה.

עמיר פרץ: תהיה דינאמיקה.

עמיר פרץ: הרגע אנחנו מסתכלים עליכם כאיזו חממה, שרק בגלל שיש עורכי דין בוועדה הם מתעסקים בכם.

עמיר פרץ: אחרת, זאת היתה חממה שאיש לא רצה לבוא ולחטט לכם בחייכם הפנימיים.

עמיר פרץ: ההיגיון אומר שמי שמשנה תקנונים בגוף כזה, זה הגוף עצמו, לפני שהוא הולך לבחירות.

עמיר פרץ: יכול להיות שאם אתה היית בא לבחירות ואומר: אני מציע מועמד שמציע תקנון חדש ללשכה, היה דבר יפה.

עמיר פרץ: כמו שבאים דוד רותם ואומרים: שינוי שיטת הממשלה זה הדגל שלנו.

עמיר פרץ: זה בסדר, זה לגיטימי.

עמיר פרץ: אבל אתם עושים עכשיו מעשה של חרב פיפיות לכולכם.

עמיר פרץ: אני אומר לכם, איש מכם לא ייצא נשכר.

עמיר פרץ: למה אתם מתנדבים לתת לי להתערב לכם בחיים שלכם?

עמיר פרץ: למה זה כדאי לכם בכלל?

עמיר פרץ: אני כרגע עוד לא חדרתי לעניין בכלל אלא ממה שאמרת וממה שהוא אמר – מוצא חן בעיניי שגם ראש מחוז דרום יכול לבוא ולנווט ביניכם ולהרוויח קצת יותר השתלמויות לאנשים ממצפה רמון ואופקים.

עמיר פרץ: ראש מחוז ירושלים יכול לתמרן ביניכם וכדומה.

עמיר פרץ: לכן אני חושב שצריך להתנגד להצעת החוק הזאת.

עמיר פרץ: אני חושב שהמודל שמתקיים היום הוא מודל של העדפה מתקנת לפריפריה.

עמיר פרץ: אין שום סיבה שהמקום שבו נלך ונמדוד בסרגל חישוב כל-כך מדויק, על-פי כל עורך דין – להיפך.

עמיר פרץ: אני חושב, חבר הכנסת שאמה, פרט לעובדה שאתה עורך דין אתה גם איש שמוביל פה הרבה נושאים חברתיים.

עמיר פרץ: הוכחת פעם אחר פעם שהעדפת הפריפריה מבחינתך זה חלק מהדגלים.

עמיר פרץ: אני לא מציע לך שבמקרה הזה יסבכו את כל התדמית שלך ויהפכו אותך למישהו שבעצם קרבן לסוג של אינטרסים בלבד.

עמיר פרץ: יש פה רק אינטרסים, אין פה שום חסידי אומות עולם.

עמיר פרץ: שום חסידי אומות עולם לא נמצאים פה – אינטרסים, אינטרסים, אינטרסים.

עמיר פרץ: תקיימו את האינטרסים לבד.

עמיר פרץ: תיתנו לנו לקיים לכם את האינטרסים?

עמיר פרץ: אני אומר לכם, לקראת הקריאה הראשונה, אני בא לכם עם הצעת חוק מהפכנית לגמרי, מותר לי.

עמיר פרץ: מותר לי לגרום לכך שאני אציע סעיפים, שחלק מעורכי הדין יוכלו להקים לשכה משלהם.

עמיר פרץ: אני אציע הצעות שלא יחייבו כל עורך-דין להיות חבר אם הוא לא רוצה בכך.

עמיר פרץ: ואז מה?

עמיר פרץ: תמצאו את עצמכם - - -

דוד רותם: מתי אתה עושה את זה?

דוד רותם: אחרי הקריאה הראשונה?

עמיר פרץ: אם הם ימשיכו להתנהל כך, אין בעיה.

דוד רותם: בוא עכשיו נצביע ונעביר את זה בקריאה ראשונה.

דוד רותם: אני מבטיח לך ששתי ההצעות שהצעת עד הרגע, עוברות יחד בקריאה הראשונה.

שלמה מולה: אני אגיד לך מה הפטנט של יושב ראש הוועדה.

שלמה מולה: הוא יגיד: אני העברתי את זה בקריאה הראשונה ומה שתעשה אחר-כך הוא יגיד לך שזה נושא חדש, זה דיון חדש.

דוד רותם: אני מתחייב פה שזה לא יהיה נושא חדש.

שלמה מולה: אין דבר כזה מתחייב.

עמיר פרץ: אני אפנה ליו"ר ועדת הכנסת, הוא יאשר לנו נושא חדש.

עמיר פרץ: הוא יקבע בוועדת כנסת שזה לא נושא חדש.

דוד רותם: אני קובע עכשיו שזה לא נושא חדש.

יריב לוין: זה בדברי ההסבר, הוא לא צריך אותי.

דוד רותם: אני כבר מודיע לך שזה לא נושא חדש.

עמיר פרץ: אתם מסכנים את עצמכם.

עמיר פרץ: אתם תמצאו את עצמכם בהרס כללי.

עמיר פרץ: אני מציע לא להתחיל בזה.

עמיר פרץ: תנו להם שישבו ביניהם, יתקוטטו ביניהם ויביאו הצעות.

דוד רותם: התחלנו, אנחנו כבר מסיימים.

עמיר פרץ: אתה מצביע היום, אדוני?

דוד רותם: בוודאי.

עמיר פרץ: תודיעו לנו לפני ההצבעה.

שלמה מולה: לא שמעתי דבר כזה, ביום אחד מקיימים דיון ועקרוני וגם מצביעים.

עמיר פרץ: זכותו של היושב ראש, אין מה לעשות.

שלמה מולה: אני לא מערער על הזכות שלו, אני מערער על הלהיטות שבהצבעה.

דוד רותם: הוועדה הזאת, כפי שאתה יודע, חבר הכנסת מולה, מתחילים לעבוד ב-9 בבוקר ועובדים עד 15:45.

דוד רותם: מי שמאחר, בדרך-כלל מגיע אחרי ההצבעות.

שלמה מולה: אתה מרמז שההצבעה תהיה ב-15:45?

דוד רותם: משהו כזה כי ב-16:00 יש הצבעה.

עמיר פרץ: שמזכירות הוועדה תודיע תנו 10 דקות לפני.

שלמה מולה: אפשר לבקש 10 דקות לפני.

דוד רותם: עמיר פרץ יכול לבקש את זה.

דוד רותם: חבר הכנסת מולה, אתה הולך להצביע בנושא עקרוני, רציני, שאתה לא מבין איך עושים.

דוד רותם: אתה צריך לשבת בדיון.

שלמה מולה: אני לא מתכוון ללכת, אבל יש לנו אנשים שצריכים לבוא.

שלמה מולה: מר עמוס ון אמדן, בבקשה.

עמוס ון אמדן: תודה אדוני היושב ראש.

עמוס ון אמדן: אני יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין.

עמוס ון אמדן: זה ברור שאני לא מדבר לחבריי עורכי הדין שמכירים את הנושא על בוריו וברור שאני גם לא מדבר לעורך-הדין לוין, שבאמת היה הרבה שנים חבר בכל המוסדות השונים של הלשכה.

עמוס ון אמדן: אני נשארתי לנסות ולהסביר לחברי הכנסת שנשארו באולם מה באמת קורה.

עמוס ון אמדן: שמעתי את כל הדוברים, ללא יוצא מן הכלל, מרימים את הדגל של פגיעה בפריפריה, כשבכל הכבוד, אין שום קשר בין הדיון הזה לבין פגיעה בפריפריה.

עמוס ון אמדן: ההיפך הגמור הוא הנכון.

עמוס ון אמדן: אנחנו מדברים, רבותיי, על שינוי שיטת הבחירות.

עמוס ון אמדן: אני רוצה להזכיר לכולם, אין שיטת בחירות מושלמת, כל שיטות הבחירות הם בחירה אידיאולוגית מצד אחד, ופונקציונאלית, מהצד השני.

עמוס ון אמדן: למשל, הזכיר חבר הכנסת מולה את הקונגרס האמריקאי שמורכב משני בתים.

עמוס ון אמדן: יש את הסנאט שבו לכל מדינה יש שני נציגים ויש את בית הנבחרים שהייצוג שם הוא פרופורציונאלי למדינה ששולחת את הנציגים.

עמוס ון אמדן: החלטות כאלה מתקבלות כאן והחלטות שם מתקבלות אחרת.

עמוס ון אמדן: יש ממשלה אבל היא פחות חשובה מהנשיא ועוד כהנה וכהנה.

עמוס ון אמדן: למשל, היו עכשיו בחירות באנגלית.

עמוס ון אמדן: שם בכל מחוז המנצח לוקח את הכול ואז המפלגה שקיבלה הכי הרבה מחוזות, לפעמים לא הכי הרבה קולות.

עמוס ון אמדן: אנחנו מדברים על שיטת בחירות והאם היא משיגה את המטרה שלשמה היא קמה.

עמוס ון אמדן: שיטת הבחירות ללשכת עורכי הדין נקבעה ב-1961 ועוד שנה יחלפו 50 שנה.

עמוס ון אמדן: מה שקרה בלשכת עורכי הדין, חייבים להבין את זה, הוא, שבעשור האחרון חל שינוי מאוד דרמאטי בהרכב ובגודל שלה.

חנא סוייד: אני שואל אותך שאלת הבהרה, מותר לי.

עמוס ון אמדן: מותר, אבל לא נתת לי אפילו להציג את הנושא.

חנא סוייד: לגבי דברים שכבר אמרת.

חנא סוייד: אתה יודע שלפי מה שמוצע כאן, משהו כמו 5,000-6,000 עורכי דין בתל-אביב יכולים לשלוט על כל הלשכה?

עמוס ון אמדן: זה לא נכון.

חנא סוייד: זה בדיוק ככה.

עמוס ון אמדן: אם אתה שואל והחלטת שמראש אתה יודע את התשובה ומה שאני אגיד לא מעניין, זאת זכותך המלאה.

עמוס ון אמדן: אני אומר לך שזה לא נכון, ותן לי בבקשה להסביר למה זה לא נכון.

חנא סוייד: תסביר, כי אני עשיתי חשבון.

עמוס ון אמדן: אני מסביר לך איך מתנהלות בחירות בלשכת עורכי הדין.

עמוס ון אמדן: לשכת עורכי הדין היא פדרציה, יש לה ממשל מרכזי שמורכב משני גופים, הוועד המרכזי שהוא הממשלה – דרך אגב, זה הגוף היחיד שלא נבחר באופן ישיר, והמועצה הארצית שהיא הכנסת.

עמוס ון אמדן: בנוסף, יש 5 מוסדות אוטונומיים, שבהם מתקיימות בחירות נפרדות.

עמוס ון אמדן: בכל בחירות כאלה נבחר באופן ישיר ראש המחוז ובאופן סיעתי, על ידי בחירות ישירות, ועד המחוז.

עמוס ון אמדן: בסופו של דבר, מכל הגופים האלה, נבחרת המועצה הארצית, שבחלקה נבחרת באופן ישיר וחלקה – על זה אנחנו מדברים כאן – נשלחים ממונים מהמחוזות, והיא בוחרת את הוועד המרכזי - - -

חנא סוייד: אתה בלבלת אותי לחלוטין.

חנא סוייד: אני שואל אותך, האם 6,000 עורכי דין יכולים לשלוט או לא?

עמוס ון אמדן: אני אומר לך שלא.

חנא סוייד: אני אומר לך שהתשובה היא כן.

עמוס ון אמדן: המצב הוא בדיוק להיפך.

עמוס ון אמדן: היום המחוזות האחרים מקפחים באופן שיטתי - - -

חנא סוייד: תעזוב מקפחים?

עמוס ון אמדן: אתה אומר שאתה מפחד שיקפחו את המחוזות.

עמוס ון אמדן: אני אומר לך שבדיוק ההיפך הוא נכון.

עמוס ון אמדן: בשמונה השנים האחרונות, 4 המחוזות האחרים מקפחים באופן שיטתי את - - -

חנא סוייד: אני מדבר על זה.

חנא סוייד: תעזוב מה שקיי היום.

חנא סוייד: זה מה שאני אמרתי בדיון.

חנא סוייד: יכול להיות שמה שקיים היום הוא לא אופטימאלי ואידיאלי אבל ההצעה הזאת היא בוודאי לא טובה, היא לא תשפר את המצב.

חנא סוייד: אולי היא תשנה את מרכז הכובד אבל היא לא תעשה צדק.

עמוס ון אמדן: היא תיצור איזון צודק.

עמוס ון אמדן: האיזון כרגע, נכון להיום, הוא לא צודק.

עמוס ון אמדן: היא תיצור איזון צודק.

עמוס ון אמדן: איך בוחנים אם האיזון צודק או לא צודק?

עמוס ון אמדן: אתה בודק מה קרה בשנים האחרונות.

חנא סוייד: זה לא בית משפט למה שהיה קודם.

חנא סוייד: זה דיון על הצעת חוק חדשה, זה הדיון.

חנא סוייד: אם אתה רוצה לעשות בית משפט למה שהיה קודם, זה לא בדיוק המקום.

עמוס ון אמדן: סליחה, זה לא בית משפט למה שהיה קודם, זה ניסיון - - -

חנא סוייד: אתה מנסה להסית את הדיון.

עמוס ון אמדן: אני לא מנסה להסית את הדיון.

עמוס ון אמדן: זה ניסיון של חבר הכנסת שאמה, אחרי שהוא למד את הנושא ועבר דרך הממשלה, וזאת הצעת חוק ממשלתית - - -

דוד רותם: לא, לא, לא, זאת לא הצעת חוק ממשלתית.

דוד רותם: אילו זאת היתה הצעת חוק ממשלתית, היא לא היתה עולה היום לדיון.

קריאה: זאת לא הצעת חוק ממשלתית וזה ניסיון לא מוצלח.

דוד רותם: הצעות חוק ממשלתיות צריך לעבוד עליהן הרבה יותר קשה ללמוד אותן ולהכין חומר.

דוד רותם: הצעות חוק ממשלתית פה עולות אחרי זמן.

עמוס ון אמדן: בקיצור, אם מישהו רוצה להרגיש, יש לי הרגשה שלא - - -

דוד רותם: ון אמדן, זה לא הוועד המרכזי פה.

עמוס ון אמדן: אני לא יושב בוועד המרכזי, תודה.

דוד רותם: זה לא הוועדה המרכזי, פה לא מעליבים.

חנא סוייד: זאת לא בושה שלא רוצים לשמוע.

עמוס ון אמדן: מאחר ומבנה הלשכה הוא פדרטיבי.

חנא סוייד: לא תהיה הצבעה היום, אני אומר לך.

דוד רותם: תהיה הצבעה היום, עד 15:45.

חנא סוייד: על אחריותי.

יריב לוין: אל תיקחו את זה למקום כזה.

דוד רותם: לא תהיה הצבעה היום?

דוד רותם: אתה רוצה לבחון אותי?

דוד רותם: אין בעיה.

חנא סוייד: אני אשאר פה.

עמוס ון אמדן: מאחר ומבנה הלשכה הוא פדרטיבי, שיש מדינות עצמאיות, הלא הן המחוזות ויש גוף מרכזי, צריך לבחון האם בכל רגע נתון, שיטת הבחירות עושה צדק עם המבנה החוקתי שקבע המחוקק לגבי הגוף הסטטוטורי הזה?

עמוס ון אמדן: אני אומר את דעתי, לא חייבים לקבל אותה, שנכון להיום נוצר עיוות, שהצעת החוק הזאת באה לתקן.

עמוס ון אמדן: אני אתן דוגמה.

עמוס ון אמדן: מאחר והמבנה הוא פדרטיבי ומאחר ויש עצמאות בבחירות של כל אחד מהמחוזות, אפשר היה לחשוב שהלשכה תשמר את המבנה הזה.

עמוס ון אמדן: אבל לא.

עמוס ון אמדן: ראש הלשכה הנוכחי הוא נושא הדגל - - -

דוד רותם: לא, סליחה.

דוד רותם: אני רוצה להגיד לך משהו.

דוד רותם: ראש הלשכה הנוכחי וראש הוועד המחוזי של תל-אביב, כל הסיפורים ביניכם לא מעניינים.

יורי גיא רון: נכון מאוד, נכון מאוד, אני מודה ליושב ראש.

דוד רותם: אני חבר שלך.

דוד רותם: עכשיו יבקש עמיר פרץ שאני לא אשתתף בהצבעה כי אני בניגוד עניינים.

יורי גיא רון: אני מודה.

יורי גיא רון: דרך אגב, כולם פה חברים.

עמוס ון אמדן: אני רוצה לדבר על תופעה חוקתית בלשכה.

עמוס ון אמדן: ראש הלשכה מוביל בשנים האחרונות מצב שבו מבוטלת למעשה האוטונומיה של המחוזות ומה שקורה הוא, שהותירו להם שני עניינים: אחד, זאת אתיקה שהם חייבים לעשות, והשני, אני לא יודע, אולי זה מסיבות.

עמוס ון אמדן: כל דבר אחר, הוועד המרכזי - - -

יריב לוין: זה לא נכון בעיניך?

עמוס ון אמדן: בוודאי שזה לא נכון.

יריב לוין: אגב, אני לא חושב שזה מה שהוא מוביל.

עמוס ון אמדן: צריכים להבין שחברי המועצה הארצית הם אלה שבוחרים את הוועד המרכזי.

עמוס ון אמדן: זה הגוף היחיד שלא נבחר בבחירות, חוץ מראש הלשכה שעומד בראש הוועד המרכזי וקובע את סדר יומו.

עמוס ון אמדן: זאת אומרת, שבסופו של דבר, מי שבאמת קובע בלשכה זה הדילול בתוך הוועד המרכזי של הנציגים במועצה הארצית, למעט בעניין אחד או בשני עניינים, שהמועצה קובעת את התקציב והיא קובעת את הכללים, שכרגע זה לא נוגע לעניין.

עמוס ון אמדן: זאת אומרת, אם תתקבל ההצעה, ייווצר איזון יותר נכון בוועד המרכזי כי זה מדולל ביחס של 1:3 בתוך הוועד המרכזי וחלוקת התקציב, שהיום נעשית "ganging up", על ועד מחוז תל-אביב, שבית המשפט כבר פעמיים בהחלטות סופיות אמר שהלשכה מקפחת את ועד מחוז תל-אביב באופן שיטתי בשנים האחרונות.

עמוס ון אמדן: שני הדברים האלה ייפתרו על-ידי ההצעה הזאת.

דב גלבוע: אני חבר ועד מחוז הדרום.

דב גלבוע: אני באופוזיציה במחוז דרום.

דב גלבוע: אני רוצה להתייחס רק לפגיעה בפריפריה.

דב גלבוע: אני רוצה להודיע חד-משמעית, אין פגיעה בפריפריה - - -

מיכאל בן-ארי: אין לך מונופול על הפריפריה.

מיכאל בן-ארי: אני גם כן ממחוז דרום - - -

דוד רותם: אני לא זוכר שביקשת רשות דיבור.

דוד רותם: לצערי הרב, לאף אחד אין מונופול על הפריפריה אבל לא מפריעים פה באמצע הדברים.

דב גלבוע: אין פגיעה בפריפריה.

דב גלבוע: בלשכת עורכי הדין יש המון כסף כל שנה.

דב גלבוע: כל שנה נכנסים 3,000 איש.

דב גלבוע: יש 3 מיליון שקלים בתקציב, יש המון כסף.

דב גלבוע: מי שפוגע בפריפריה זה אנשי הפריפריה.

דב גלבוע: אני יכול להתייחס למקום שלי במחוז דרום, מאילת עד אשדוד.

דב גלבוע: כל הדברים מתקיימים אך ורק בבאר שבע.

דב גלבוע: בזבוז כספים משווע, לדעתי.

דב גלבוע: במקום לטפל בפרט, מוציאים ביטאונים עם תמונות וכדומה.

דב גלבוע: כבוד היושב ראש, אין פגיעה בפריפריה - - -

חנא סוייד: אז מה יקרה עכשיו.

דני אליגון: היחיד במחוז שלא מגיע לישיבות.

דב גלבוע: אדוני, אין פגיעה בפריפריה, יש כסף.

דב גלבוע: צריך להוציא אותו באופן תכליתי.

דב גלבוע: מאז 2006, פסטינגר ואנוכי הורדנו ב-10% את דמי החבר.

דב גלבוע: אגורה אחת לא הורידו מדמי החבר.

דב גלבוע: יש הרבה כסף ואפשר לתת אותו לפריפריה.

דב גלבוע: כבודו, לא זה מה שיפגע בפריפריה.

דב גלבוע: מי שפוגע בפריפריה אלה יכולים להיות אנשים שיש להם אינטרסים אחרים או ממקומות אחרים.

מיכה גבאי: אני ממחוז דרום.

מיכה גבאי: להבדיל מכל החבר'ה פה, אני לא עסקן, לא התמודדי ולא אתמודד בנושא של הלשכה.

מיכה גבאי: אני בא לדבר על הדרום.

מיכה גבאי: פריפריה זאת לא מילת גנאי וכמו בכל התחומים האחרים, כנראה שגם בנושא עריכת דין רוצים לנפנף אותנו אחורה.

מיכה גבאי: אני אומר לך, אדוני היושב ראש, הויכוח הוא כמו שאמר חבר הכנסת עמיר פרץ.

מיכה גבאי: יש ויכוח בין היושב ראש לוועד המחוז.

מיכה גבאי: למה העיוות הזה לא בא לעולם לפני שנתיים ולפני שלוש שנים?

מיכה גבאי: מה יקרה בעוד 5 שנים כאשר האדונים האלה יתחלפו?

מיכה גבאי: דרך אגב, עורך-דין דב גלבוע הוא אופוזיציה היחידי במחוז.

מיכה גבאי: במדינה מתוקנת, כשיש דמוקרטיה - - -

דוד רותם: היה בירושלים עורך דין מאוד מכובד.

דוד רותם: היה בירושלים תיק, כשהייתי מתמחה כל המתמחים הלכו לשמוע שני אריות מתמודדים בבית המשפט.

דוד רותם: אחד מהם היה אומר: "חברי המלומד אמר".

דוד רותם: היה השני קופך ואומר: מלומד כן, חברך לא.

מיכה גבאי: חבר כאן.

מיכה גבאי: אני אומר, אדוני היושב ראש, במלוא הצניעות, אני חושב שדווקא הפריפריה, ואני מדבר על מחוז הדרום, אנחנו מיישבים את הארץ.

מיכה גבאי: זאת לא סיסמה.

מיכה גבאי: אנחנו עורכי הדין שבדרום מיישבים את הארץ.

מיכה גבאי: כולם מדברים פה על האינטרסים של עורכי הדין.

מיכה גבאי: מה עם הציבור?

מיכה גבאי: אדוני היושב ראש, צריך לחשוב על הציבור.

מיכה גבאי: אני יושב בקרית גת ונותן ייעוץ לאלה שתובעים את הביטוח הלאומי, לא הנדל"ן, אקירוב וכל מה שקורה במרכז.

מיכה גבאי: מה יקרה?

מיכה גבאי: יש כביש 6.

מיכה גבאי: אני אפתח משרד בתל-אביב.

מיכה גבאי: גם הציבור יבוא לתל-אביב?

מיכה גבאי: וכל המובטלים יבואו באוטובוסים?

מיכה גבאי: עורך-דין דרור ברזילי יסיע אותם?

מיכה גבאי: עם כל הכבוד, זה לא מהשפה לחוץ.

מיכה גבאי: ההצעה של חבר הכנסת כרמל שאמה, ידידי הטוב – אני עד לפני כמה שנים הייתי חבר מרכז ליכוד והוא יודע טוב טוב.

מיכה גבאי: לכל המחוזות יש ייצוג.

מיכה גבאי: כשהיית ברמת-גן ואני מקרית גת, אמרנו: בואו ניתן רק לתל-אביב?

מיכה גבאי: לא.

מיכה גבאי: אותו דבר אדוני, זה באמת לא מהשפה לחוץ, זאת תהיה באמת מכת מדינה אם זה יעבור.

מיכה גבאי: זאת מכת מוות תרתי משמע, גם לעורכי הדין בדרום וגם לדרום.

מיכה גבאי: הגישה של חברי, עורך-דין כרמל שאמה, זאת גישה פטרנליסטית.

מיכה גבאי: אני במרכז יודע יותר טוב מכם מה טוב לכם עורכי-הדין ומה טוב לציבור.

מיכה גבאי: עם כל הכבוד, הצעה כזאת זאת בכייה לדורות.

מיכה גבאי: אני מבקש מכל מי שמצביע, לדחות אותה על הסף.

יניב דרי: גלעד כץ ואנוכי יושב ראש ועדת עורכי דין צעירים.

יניב דרי: באמת הנושא הפריפריאלי הוא נושא חשוב אבל אנחנו רוצים להציג נקודת מבט שונה לנושא.

יניב דרי: אם כבר באמת פותחים את הנושא ודנים בשינוי בהרכב מוסדות הלשכה, אנחנו רוצים להציג כשל הרבה יותר חמור מאשר הכשל שבעטיו הוגשה ההצעה הזאת.

יניב דרי: ככל שמדברים פה על המחוזות, בסופו של דבר יש להם ייצוג כזה או אחר.

יניב דרי: אבל ישנו ציבור מאוד מאוד גדול, והיום הוא גם הרוב בלשכת עורכי הדין, שאין לו ייצוג כלל.

יניב דרי: בקרב לשכת עורכי הדין יש כ-60% שהם עורכי דין צעירים בגיל ובוותק.

דוד רותם: למה הכוונה צעירים בוותק?

יניב דרי: עד 8 שנים.

דוד רותם: מ- 38,000 ומעלה?

יניב דרי: אני לא זוכר את המספר במדויק, אבל לדעתי גם פחות, 27,000 או 28,000.

יניב דרי: עם זאת, במוסדות הלשכה, הייצוג אם הוא קיים בכלל הוא זניח או מקרי.

יניב דרי: הדבר הזה יוצר כשל מאוד חמור בייצוג ההולם של אותו ציבור.

חנא סוייד: אתה מתכוון למצב הנוכחי?

יניב דרי: כן.

חנא סוייד: איך זה יעזור?

יניב דרי: בגלל זה אני מתנגד.

דוד רותם: הוא אומר שצריך להוסיף גם את הצעירים.

יניב דרי: אם דנים, צריך לפתוח את זה לגמרי.

חנא סוייד: כמחוז?

דוד רותם: אני יודעת מה את אומרת, להוריד את תל-אביב ולהוסיף את הצעירים.

דוד רותם: זה לא מה שהוא אמר.

שלמה מולה: להוריד את הפריפריה ולהוסיף את הצעירים?

דוד רותם: לא, הוא רוצה שהצעירים יהיו מחוז בפני עצמו.

שלמה מולה: אחר כך יהיה מחוז לנשים.

שלמה מולה: אני מוכרח לומר לצעירים, אני לא איתכם.

שלמה מולה: אני מציע לכם להיות יותר יצירתיים.

גלעד כץ: אני רק רוצה להשלים נקודה.

גלעד כץ: תיראו, אנחנו לא באיזה סלוגן שהעולם שייך לצעירים.

גלעד כץ: יש לנו באמת עורכי דין צעירים צרכים שונים בתכלית מצרכים של צעירים.

גלעד כץ: אני רוצה לתת לכם דוגמה.

גלעד כץ: כל הסיטואציה של תנאי העבודה.

גלעד כץ: עם כל הכבוד למאבק בין הפריפריה למאבק של מרכז הארץ, תנאי העבודה לעורכי הדין הצעירים, שכולם שכירים, עורכי הדין הוותיקים לא ידאגו לנו.

גלעד כץ: המצב הזה גורם, נכון להיום, לפגיעה אנושה בתנאי העבודה של עורכי הדין השכירים, הן ברמת התנאים הסוציאליים, שלא משלמים שעות נוספות, הן ברמת התנאים המחפירים שנמצאים בהם.

גלעד כץ: שניים.

גלעד כץ: הכשרה מקצועית שונה לחלוטין בתכלית בין עורך דין צעיר לוותיק.

גלעד כץ: שלוש.

גלעד כץ: אנחנו בשלב שבו אנחנו בונים את המשפחה.

גלעד כץ: יש עניין של הורות, יש עניין של שעות פנאי.

גלעד כץ: זה פשוט תפישה שונה לחלוטין.

גלעד כץ: נכון להיום, אין לנו ייצוג במוסדות.

גלעד כץ: ברמה האישית אני יכול לומר שאני מזדהה עם המאבק הפריפריאלי, אבל בכל הכבוד למאבק הפריפריאלי, וזאת נקודת המוצא – זאת רק עמדה אישית שלי, זאת לא העמדה של הצעירים.

גלעד כץ: אני רוצה להגיד שכשדנים בתיקון כל-כך משמעותי של החוק, צריך לעשות דיון מסודר, צריך לשמוע את כל העמדות, לרבות עמדה של למעלה מ-50% של חברי הלשכה.

גלעד כץ: אנחנו, עורכי הדין הצעירים, סברנו שנכון וראוי וצודק לעשות את זה בתוך המוסדות.

גלעד כץ: לכן, כשאנחנו עורכי הדין הצעירים פנינו ליושב ראש הלשכה ואמרנו לו: תראה, היום יש לנו ראש לשכה תומך בצעירים.

גלעד כץ: מחר לא יהיה.

גלעד כץ: מחר יהיה ראש לשכה שהוא מהמשרדים הגדולים, שלא יהיה אכפת לו מעורכי הדין הצעירים.

גלעד כץ: לכן, אם לא יהיה שינוי מוסדי, אז קולנו לא יישמע.

גלעד כץ: לכן אמרנו שאנחנו רוצים לעשות את זה בהסכמה.

גלעד כץ: בואו תקדמו עורכי דין צעירים למוסדות.

גלעד כץ: אם פותחים את הנושא הזה, אני מבקש מחברי הכנסת - - -

כרמל שאמה-הכהן: אני אגיד לך משהו שתאהב לשמוע.

כרמל שאמה-הכהן: אני היוזם של החוק ואני אומר לך שתבואו ונשב.

כרמל שאמה-הכהן: יש לי רעיון.

גלעד כץ: חבר הכנסת שאמה וכל חברי הכנס ת.

גלעד כץ: אני קטונתי אבל אני מציע ליושב ראש, בואו נקפיא את זה לפרק זמן מסוים.

גלעד כץ: תקפיאו את הצעת החוק הזאת לפרק זמן מסוים, תנו לכל הקולות להישמע, תנו ללשכה לשקול את כל הדברים, תנו לאנשי הפריפריה להגיד את שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: אתה מייצג עכשיו את הצעירים או את הלשכה?

גלעד כץ: אני מייצג את עצמי.

גלעד כץ: אמרתי את העמדה האישית שלי בנוגע לפריפריה אבל בא בשם הצעירים ואך ורק בשם הצעירים.

גלעד כץ: תנו לצעירים להשמיע את עמדתם, תנו לנו לראות איך אפשר לעשות את זה בצורה יותר טובה.

גלעד כץ: אם תעשו את זה, אנחנו נשמח ונתמוך ומרבית עורכי הדין הצעירים יתמכו בזה.

אוריאל גניהר: אפשר להגיד משהו בשם הזקנים?

דוד רותם: מה מספר הרישיון של אדוני.

אוריאל גניהר: 643.

דוד רותם: אדוני עוד צעיר.

אוריאל גניהר: קיבלתי את מדליית 50 השנה לפני מספר חודשים.

דוד רותם: אז אדוני לא יכול להיות 65.

אוריאל גניהר: 3062.

אוריאל גניהר: אני יושב ראש ועדת עורכי הדין הוותיקים בלשכה.

אוריאל גניהר: גם לנו יש צרכים מיוחדים.

אוריאל גניהר: כל עורכי הדין, יש לקוות, יהיו פעם עורכי דין וותיקים.

אוריאל גניהר: כשהם יהיו ותיקים, אולי אנחנו כבר לא נעניין את אנשי הלשכה.

אוריאל גניהר: בכל זאת, יש תקופה די ממושכת שבה אנחנו, מצד אחד, חברים פעילים בלשכה, ומצד שני, באמת יש לנו צרכים מיוחדים.

אוריאל גניהר: בהזדמנות חגיגית זאת, כשבודקים מחדש את שיטת הייצוג ומדברים כבר על פילוח לא רק גיאוגרפי אלא גם מגזרי, גילאי, אז אולי גם קולנו מן הראוי שיישמע.

אוריאל גניהר: לכן, אני מצטרף לבקשה של חברי המלומד הצעיר, שתשהו קצת את העניין הזה ותנו גם לקולות שאינם בהכרח חלק מהמאבק הפנים לשכתי, שבאופן מוחלט לא מעניין יותר מידי אנשים מלבד אלה שהם צד להם.

אוריאל גניהר: תנו גם לנו להשמיע קול.

דוד רותם: אני אעביר היום את החוק היום בקריאה ראשונה.

דוד רותם: לא אקדם אותו בקריאה שנייה ושלישית עד שלא יתקיים דיון עד שאנחנו, חבר הכנסת שאמה, חבר הכנסת מולה ואני, נשב עם כל הגופים בנפרד ונפלח את החוק כדי שהחוק ייצא הכי טוב שאפשר.

דוד רותם: אני בהחלט חושב שהצעירים צודקים והוותיקים צודקים.

דוד רותם: אני גאה בזקנים ואני תמיד אומר שרק האויבים שלי לא יזדקנו.

דוד רותם: עוד מעט גם אני אהיה ותיק.

משה וינברגר: אני משנה לראש הלשכה והייתי ראש הוועדה שטיפלה בשינוי מבנה הלשכה.

משה וינברגר: כמו שראש הלשכה הסביר, זה עבר הרבה תהליכים ובשבוע הבא זה יגיע לדיון סופי.

משה וינברגר: אתם מדברים על שינוי מבנה לשכה אבל לטעמי אף אחד לא נתן דין וחשבון מה קורה היום בפועל.

משה וינברגר: אני רוצה להגיד לכם שיש לנו מועצה של 48 איש.

משה וינברגר: יצא מפה ראש המועצה.

משה וינברגר: אנחנו לא מצליחים להגיע לקוורום.

משה וינברגר: אתם מבינים מה שפה נעשה?

משה וינברגר: אנשים לא באים.

משה וינברגר: אתם רוצים להגדיל את זה ל-60 ול-70?

משה וינברגר: האנשים אינם.

משה וינברגר: ההצעה היום היא הוכה לגמרי.

משה וינברגר: היום אנחנו דנים איך לצמצם את הגוף הזה, שיהיו בו כמה שפחות אנשים.

משה וינברגר: בלשכה הזאת הוועד המרכזי נבחר על-ידי כל 3 חברים במועצה.

משה וינברגר: גם את זה אנחנו רוצים לגמור.

משה וינברגר: זה אחד הגופים הבודדים בעולם, גוף אקזקוטיבי, שהאופוזיציה יושבת בתוכו.

משה וינברגר: אין דבר כזה.

משה וינברגר: אתם מתארים לעצמכם שהקואליציה פה בכנסת היתה עובדת בשיטה שיש ממשלה ובתוכה יושבת האופוזיציה?

משה וינברגר: היא לא היתה יכולה לתפקד.

דוד רותם: אתה רוצה שאגיד לך משהו?

דוד רותם: כך זה עובד פה.

דוד רותם: היום בבוקר, אני אחרי לילה שלם שבו הצבענו על חוק שנוגע לתקציב.

דוד רותם: יש מפלגה שיש בה 7 שרים וסגני שרים ועוד 4 חברי כנסת, שלפחות שניים או שלושה הצביעו כל-הזמן נגד הממשלה.

דוד רותם: אז האופוזיציה יושבת בממשלה.

שלמה מולה: יש מפלגה שקוראים לה "אגודת ישראל" והיא לא השתתפה בהצבעת האי-אמון.

משה וינברגר: אנחנו הצענו הצעה האומרת לשנות את המבנה.

משה וינברגר: אנחנו מדברים בכלל על 30 חברי מועצה, שמתוכם יהיו 20 נבחרים.

משה וינברגר: כל מה שאמר קודם חבר הכנסת שאמה, ברמה הדקלרטיבית, אין ויכוח.

משה וינברגר: הויכוח הוא ביישום.

משה וינברגר: הוא מדבר על הצבעה של רוב, על הצבעה של סיעות כפי שמתנהלות במדינה, והוא מציע הצעה של מינויים.

משה וינברגר: זה לא יכול להיות, זה לא עובד יחד.

משה וינברגר: אנחנו הצענו בכלל 20 חברי מועצה נבחרים בבחירות רגילות ו-10 שיהיו מינויים, כדי לצמצם את הכמות.

משה וינברגר: הצענו שראש לשכה ירכיב את הוועד המרכזי, כמו הממשלה.

משה וינברגר: מי שיהיה לו רוב קואליציוני בתוך המועצה הוא ירכיב.

משה וינברגר: אנחנו בכלל במישור אחר.

משה וינברגר: ההצעה שאתם מציעים היום סותרת לגמרי את כל מה שאנחנו מציעים.

משה וינברגר: יו"ר הוועדה הציע שישבו וישמעו את כולם, לרבות את הלשכה - - -

דוד רותם: עורך דין וינברג, יש רק אפשרות אחת, שזה יעבור.

דוד רותם: אם אני אראה שאין לי רוב, אני לא אביא את זה להצבעה.

דוד רותם: השיטה פה היא אחרת.

חוה מרצקי: אני שמעתי הבטחה אחרת מכבודו.

חוה מרצקי: שתהיה הצבעה לא משנה מה, ב=16:45.

דוד רותם: אמרתי שתהיה הצבעה ב-16:45.

דוד רותם: אבל תמיד אני יכול לבקש ממישהו לדבר שלושת רבעי השעה ואני אצטרך להפסיק את הדיון.

דוד רותם: את השיטות האלה אני מכיר.

משה וינברגר: אני מתעלם מהשיטות, אני מדבר לגופו של עניין בצד הפרקטי.

משה וינברגר: אני אומר שזה צריך לקבל צורה אחרת מאיך שזה נראה עכשיו.

דוד רותם: לכן אמרתי שאני לא אקדם את החוק לקריאה שנייה ושלישית בלי שנשב עם נציגי הלשכה, עם כולם.

דוד רותם: לפי זה נראה איך לעשות את הדברים.

דוד רותם: לאף אחד, חוץ ממני, אין כוונה להזיק ללשכה.

שלמה מולה: מאחר והזמן רץ, אני מציע שאדוני לא יקיים היום הצבעה ולהקים ועדת משנה.

דוד רותם: אני לא מקים ועדת משנה.

חוה מרצקי: אני חברת הוועד המרכזי ועורכת דין מחיפה.

חוה מרצקי: אני רוצה לומר שלושה משפטי בלבד.

חוה מרצקי: אחד, בבסיס הצעת החוק עומדת אמירה שנאמרה לכבודכם, לפיה הייצוג אינו משקף את גודל המחוזות ויש עיוות חמור בייצוג המחוזות.

חוה מרצקי: זוהי אמירה שאיננה אמת, הטעו את כבודכם.

חוה מרצקי: המספרים לפניי.

חוה מרצקי: מחוז תל-אביב היום יש לו 63% מחברי המועצה הארצית, לחיפה 14% או 13%, 6 חברים.

חוה מרצקי: יש קורלציה כמעט מוחלטת בין גודל המחוזות לבין מספר החברים.

חוה מרצקי: לכן, החשש של חברי הכנסת השונים – לא החשש, הדעה שהובעה כאן היא נכונה.

חוה מרצקי: אותו תיקון שקיים, של ייצוג מחוזות, מתקן עיוותים כלפי הפריפריה.

חוה מרצקי: בפועל, בסופו של יום, כאשר נערכות הבחירות יש קורלציה כמעט מוחלטת בין גודל המחוזות לייצוג שלהן.

דוד רותם: כמה נציגים יש למחוז חיפה?

חוה מרצקי: ממחוז חיפה במועצה הארצית יש 3 נציגים.

חוה מרצקי: 3 נציגים של ועד המחוז ועוד 3 חברים שהם עורכי דין במחוז חיפה מהרשימות הארציות והם חברים במועצה הארצית ואני אחת מהם.

דוד רותם: כמה נציגים יש למחוז הצפון?

חוה מרצקי: למחוז הצפון יש 4.

חוה מרצקי: שלושה מהם מוועד המחוז ואחד מרשימה ארצית.

דוד רותם: כשיש 5,866 עורכי דין במחוז חיפה, נכון ליום הגשת הצעת החוק הזאת, ויש 1,803 עורכי דין במחוז הצפון.

דוד רותם: 6 ו-4 זאת פרופורציה סבירה?

דוד רותם: עזבי אותי עם מחוז תל-אביב.

חוה מרצקי: אדוני צודק במאה אחוז.

חוה מרצקי: מחוז חיפה מונה 14% מכל עורכי הדין בארץ וכמות נציגיו היא 13%.

חוה מרצקי: הקורלציה, כמו שאמרתי לאדוני, היא מלאה.

קריאה: הוא שואל איך את משווה את מחוז הצפון למחוז חיפה?

חוה מרצקי: אני משווה את מחוז ירושלים, למשל.

שלמה מולה: תראה מה שאתה עושה, כשיש דעות שנוחות לך ואתה רוצה לקדם, אתה שואל שאלות.

טלב אלסאנע: שיקולים מעוותים מביאים להחלטות מעוותות.

דוד רותם: אתם תלמדו אותי לנהל ישיבות, אתם תלמדו אותי איך לעשות הכול.

טלב אלסאנע: תגיד לי, מה אחוז היהודים בארצות הברית?

טלב אלסאנע: למה ההשפעה שלהם?

דוד רותם: התחלת עם היהודים פתאום?

טלב אלסאנע: כל הזמן מחוז הצפון ולמה מחוז הצפון.

חוה מרצקי: ההגדרה של חבר הכנסת לוין למערכת היחסים בין המוסדות הארציים למוסדות המחוזיים נכונה.

חוה מרצקי: המוסדות המחוזיים צריכים לטפל אך ורק בעניינים מחוזיים.

חוה מרצקי: יש פה הצעה של ניסיון השתלטות עוינת, כפי שאמר חבר הכנסת בראון במליאה, של השתלטות עוינת על הלשכה לשם שליטה על שני דברים: אחד, החלטות עקרוניות שמתקבלים במוסדות הארציים ושניים, כסף.

חוה מרצקי: אני, לפחות, מבקשת מחברי הכנסת בוועדה להוריד את ההצעה מסדר-היום, על-מנת שתבוא הצעה מצידנו, שעליה עבד ד"ר ויינברג במשך שנתיים.

חוה מרצקי: שמענו את היושב ראש ושמענו את דברי חבר הכנסת פרץ, זה בדיוק מה שאנחנו לא רוצים.

חלאד זועבי: תודה רבה.

חלאד זועבי: סוף סוף מחוז הצפון יכול לדבר.

חלאד זועבי: שמעתי הרבה הערות שרק מטילות ספק בלגיטימיות של מחוז הצפון.

חלאד זועבי: אני נבחרתי בבחירות 2003 על-ידי חברי מחוז הצפון שהם יהודים וערבים.

חלאד זועבי: בבחירות 2007 גם כן נבחרתי על-ידי עורכי דין יהודים וערבים.

חלאד זועבי: ועד מחוז הצפון הוא ועד משותף, כל העבודה מתנהלת שם במשותף.

חלאד זועבי: חברי הוועד משותפים, חברי בית הדין משותפים, חברי ועדת האתיקה משותפים.

חלאד זועבי: הנציגים שלנו במועצה הארצית, אחד יהודי ואחד ערבי.

חלאד זועבי: זה רק לידיעה.

חלאד זועבי: מי שלא יודע - - -

שלמה מולה: סוף סוף כשיש דו-קיום אתה לא רוצה לשמוע.

חלאד זועבי: אדוני היושב ראש, שמעתי פה הערה אותה אני שומע כל פעם מחבריי ממחוז תל-אביב – למה הקימו את מחוז הצפון?

חלאד זועבי: למה צריך להקים אותו?

חלאד זועבי: למה צריך לבנות בניין למחוז הצפון?

חלאד זועבי: הוא לא לגיטימי.

חלאד זועבי: אדוני היושב ראש, אנחנו מטפלים בענייני עורכי דין מעפולה, בית שאן, עובר לנצרת, טבריה, צפת, קריית שמונה, מסעדה וכל השטח הזה.

חלאד זועבי: שטח שהוא מבחינת גודל כמעט כמו שטח דרום.

חלאד זועבי: בתי משפט כמעט כמו מספר בתי המשפט בדרום.

חלאד זועבי: אני לא שמעתי אף פעם שמישהו מטיל ספק למה הקימו את מחוז הדרום, למה קיים מחוז הדרום.

חלאד זועבי: אבל, מאז שמחוז הצפון הוקם, אנחנו שומעים את זה כל יום.

חלאד זועבי: אני לא יודע למה.

חלאד זועבי: תבואו פעם לוועד מחוז צפון ותראו איך עובדים.

חלאד זועבי: מאז שהוקם מחוז הצפון, אני רוצה להגיד לאדוני, קירבנו את ההשתלמויות.

חלאד זועבי: אנחנו עושים השתלמויות בנצרת, בעפולה, בטבריה, בראש פינה ובצפת.

חלאד זועבי: מאז שהוקם בית הספר למשפטים בצפת, אנחנו עובדים איתם ביחד, אנחנו מעבירים תכניות ביחד.

חלאד זועבי: זה לא היה קורה אם מחוז הצפון לא היה קיים.

חלאד זועבי: אנחנו הקמנו 5 תחנות שכר מצווה במחוז: עפולה, נצרת, מגדל העמק, טבריה וצפת.

חלאד זועבי: אדוני, זה לא היה קיים ולא היה מתקיים אם לא היה קיים מחוז הצפון.

חלאד זועבי: כל זה אנחנו עושים במשותף.

חלאד זועבי: תבוא אדוני, תראה את ההשתלמויות אצלנו במחוז.

חלאד זועבי: אלה לא השתלמויות לעורכי דין ערביים בלבד, אלה השתלמויות לכל עורכי הדין והם נמצאים בכל ההשתלמויות.

חלאד זועבי: בית הדין משותף.

חלאד זועבי: כל הצוותים בבית הדין הם משותפים.

חלאד זועבי: הקובלים, כולם משותפים.

חלאד זועבי: האתיקה המקצועית, כולה משותפת.

חלאד זועבי: אדוני, מאוד מכעיס אותי לשמוע את האי לגיטימיות הזאת שנותנים למחוז הצפון ואני לא יודע למה.

חלאד זועבי: כשדיבר מישהו כאן על הצלחת המחוז, חברי, עורך דין דורון ברזילי צחק.

חלאד זועבי: אדוני, המחוז שלי, בכסף הקטן שיש לנו, אנחנו עושים הרבה פעילויות.

חלאד זועבי: אנחנו לא עושים כנסים באילת, אנחנו לא עושים ימי ספורט וימי כיף.

חלאד זועבי: אנחנו עושים הרבה דברים לכל החברים.

חלאד זועבי: לכן אני אומר שמה שקורה פה עכשיו – אני שמעתי יותר מפעם אחת שלפי דעתם של חבריי במחוז תל-אביב, לא צריך מחוז צפון.

חלאד זועבי: חד וחלק, לא צריך מחוז צפון.

חלאד זועבי: למה?

חלאד זועבי: אני לא ידוע.

חלאד זועבי: פשוט מאוד, תארו לעצמכם מצב כזה שבו יעבור החוק הזה.

חלאד זועבי: כל רוב קואליציוני, ולו הקטן ביותר, של שתי סיעות או שלוש סיעות, ברוב של אחד הוא יכול לקבוע מה הגורל של מחוז דרום, מה הגורל של מחוז צפון.

חלאד זועבי: הוא יכול לקבוע אם נמשיך להתקיים או לא נמשיך להתקיים.

חלאד זועבי: זה המצב שהחוק הזה רוצה בו.

חלאד זועבי: לכן אני חושב שצריך להוריד את החוק הזה מסדר היום.

חלאד זועבי: תודה רבה.

רחל בן ארי: אני חושבת שההצעה פוגעת פגיעה גסה מאוד בבחירה הישירה.

רחל בן ארי: אני יכולה להבין שבמשטר דמוקרטי פוגעים לפעמים בבחירה הישירה כדי דווקא לעזור לאוכלוסיות יותר חלשות או נטולות כוח פוליטי שבשל כמותן אינן יכולות להשיג את ההישגים.

רחל בן ארי: אני מתקשה מאוד להבין וצר לי עוד יותר שזה בא מאיזו יוזמה, לפחות מאחורי הקלעים, של לשכת עורכי הדין, שהפגיעה בבחירה הישירה ובדמוקרטיה נועדה להעניק עוד יותר כוח למי שממילא יש לו את הכוח מעצם היותו גדול.

רחל בן ארי: אני אסביר.

עמיר פרץ: מקלב, אל תיתן ידך לפגוע בפריפריה.

עמיר פרץ: אני רואה שמטעים אותו.

דוד רותם: אף אחד לא מטעה אותו.

רחל בן-ארי: ב-100% בחירה ישירה ממילא ניתן כוח לאוכלוסייה שהיא רוב בלשכה, רוב גדול.

רחל בן-ארי: זה לא סוד שקרוב ל-70% מעורכי הדין במדינה שייכים למחוז תל-אביב.

רחל בן-ארי: אבל, אם משריינים מספר חברים משמעותי כנציגים במוסדות הלשכה, מעבר לאותם אלה – אני מרגישה שאני מדברת לעצמי.

דוד רותם: את רוצה לסיים לדבר, דברי.

דוד רותם: אם אתה מרגישה שאת לא מדברת לאף אחד, את יכולה להפסיק.

רחל בן-ארי: אם באמת סקטור אוכלוסייה מסוימת ממחוז תל-אביב חושבת שהיא נפגעת בשל היותה מחוז תל-אביב ורוצה ללכת לבחירות תחת דגל של תקציב כזה או אחר או איזה דגל שמייחד את האוכלוסייה של מחוז תל-אביב, לא מפריע לה שום דבר כיום והיא בעצם היחידה שיכולה להקים סיעה ארצית שזה יהיה הדגל שלה.

רחל בן-ארי: אם באמת יהיה לזה ביקוש ואנשים יבחרו ותכניס מנדטים, היא תכניס מנדטים.

רחל בן-ארי: דרך אגב, זה רק יכול לקרות למחוז תל-אביב כי כל אחד מהמחוזות האחרים הוא כל-כך קטן שגם אם יש לו איזה אג'נדה מחוזית, אין לו שום סיכוי להכניס ולו מנדט אחת לרשימה ארצית, גם בגלל אחוז חסימה וגם בגלל עצם יחסי הכוחות.

דוד רותם: את חוזרת על מה שאמרו כבר.

רחל בן-ארי: אני לא חוזרת.

דוד רותם: את כן חוזרת ואני מתכוון לקרוא את החוק.

דוד רותם: אני אגמור את החוק הזה לפני 15:55.

רחל בן-ארי: אני ביקשתי לדבר דקה.

דוד רותם: את חוזרת על מה שאחרים אמרו.

רחל בן-ארי: אני מבינה שאולי זה לא כל-כך נעים מה שאני אומרת, אבל אני מבקשת שתינתן לי הזכות לדבר.

דוד רותם: אבל החברים שלך כבר אמרו את הדברים ואני לא אתן לבזבז זמן.

רחל בן-ארי: הם לא אמרו את הדברים האלה.

רחל בן-ארי: אני מבקשת, בנוסף, להפנות תשומת לבכם לחוות הדעת של היועץ המשפטי, מר יהודה ויינשטיין, שהוגשה בעת הדיון בממשלה.

רחל בן-ארי: חוות הדעת של מר ויינשטיין אומרת את הדברים הבאים: "ראשית, הצעת החוק פוגעת בייצוג חברי הלשכה מהפריפריה ועלולה להחליש את תרומתם ושיתופם במוסדות הלשכה.

רחל בן-ארי: קיימת חשיבות במתן ייצוג לעורכי הדין מהפריפריה, כך שיתאפשר להם להשפיע על הנושאים העומדים על סדר-היום של מוסדות הלשכה, זאת נוכח הנושאים הייחודיים בהם נתקלים עורכי הדין מהפריפריה בעבודתם והחשיבות החברתית הנלווית לכך".

רחל בן-ארי: ממשיך ואומר היועץ המשפטי - - -

דוד רותם: לא, לא, את לא צריכה לצטט.

דוד רותם: עד כאן.

רחל בן-ארי: אני חושבת שחברי הכנסת - - -

דוד רותם: סליחה, עכשיו את מפסיקה לדבר כי לקחתי לך את רשות הדיבור.

רחל בן-ארי: לא סיימתי את דבריי.

דוד רותם: זה לא מעניין.

דוד רותם: אני לא מוכן לשמוע פה ציטוטים של חוות הדעת של היועץ המשפטי.

רחל בן-ארי: למה?

עמיר פרץ: למה?

דוד רותם: קודם כל, כי כך אני קובע.

דוד רותם: בוועדה הזאת אני קובע.

עמיר פרץ: אבל למה?

דוד רותם: מסיבה אחת פשוטה, זאת חוות שניתנה לוועדת שרים וועדת שרים החליטה מה שהחליטה.

שלמה מולה: אני רוצה לדעת, אולי אני אשנה את דעתי?

דוד רותם: אתם הייתם צריכים לעשות את זה יום לפני הדיון ולא ביום הדיון ובחמש הדקות האחרונות.

שלמה מולה: לא ידענו.

דוד רותם: לא ידעתם כי לשכת עורכי הדין לא דאגה להביא לידיעתכם.

עמיר פרץ: אתה צריך ליידע אותנו.

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אנחנו מצפים שהיושב ראש שלנו יפתח בפנינו את מירב האינפורמציה, שחלילה לא ניכשל בהחלטותינו.

דוד רותם: אני קורא את החוק.

דוד רותם: רבותיי, ממילא כל אחד יצביע כפי שהוא כבר החליט.

דוד רותם: "הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון – בחירות למוסדות הלשכה), התש"ע-2009 תיקון סעיף 9.

טלב אלסאנע: אני מבקש לתקן את השם.

דוד רותם: אחר-כך תרשום את ההסתייגויות.

טלב אלסאנע: חוק לשכת עורכי הדין מחוז תל-אביב.

דוד רותם: הסתייגויות זה בהכנה לשנייה ושלישית לא בראשונה.

דוד רותם: "1 בחוק לשכת עורכי הדין, התשכ"א-1961, (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 9(א) אחרי פסקה (6) יבוא: "(7) שלושה חברים נוספים מכל מחוז, שהם חברי הלשכה הרשומים באותו מחוז שייבחרו על-ידי הוועד המחוזי בבחירות חשאיות; שלושה חברים כאמור ייבחרו עבור כל חמשת אלפים חברי מחוז, ובלבד שרשומים בו מעל חמשת אלפים חברים; מספר חברים בהתאם לאמור בסעיף זה לא יעלה על שניים עשר.

דוד רותם: " תיקון סעיף 11 בסעיף 11(ב)(2) לחוק העיקרי – המספר "16" – יימחק.

דוד רותם: בפסקה (א), במקום "בסעיף" יבוא "בסעיפים" ולאחר "9(א)(6)" יבוא "ו-9(א)(7)"; בפסקה (ב) במקום "בסעיף" יבוא "בסעיפים" ולאחר "9(א)(6)" יבוא "ו-9(א)(7)";

טלב אלסאנע: אנחנו מבקשים לעדכן את השם.

חנא סוייד: אנחנו מבקשים הצבעה שמית.

דוד רותם: הצבעה, מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דורית ואג: דוד רותם: בעד אורי אורבך אינו נוכח טלב אלסאנע: נגד אריה אלדד במקום מיכאל בן ארי:

דורית ואג: בעד זאב אלקין במקום דני דנון:

דורית ואג: בעד ציפי חוטבלי: אינה נוכחת עמיר פרץ מחליף את איתן כבל: נגד שלמה מולה: נגד אורי מקלב: בעד אברהם מיכאלי: אינו נוכח חנא סוויד: נגד יוחנן פלסנר: אינו נוכח כרמל שאמה: בעד 5 בעד 4 נגד.

דוד רותם: 5 בעד, 4 נגד, החוק התקבל בקריאה ראשונה.

עמי ברקוביץ: כדי להסיר את אי הבהירות, היועץ המשפטי לממשלה הדגיש בהתייחסות שלו - - -

עמיר פרץ: אמרת שזה לא חשוב.

דוד רותם: תודה.

עמיר ברקוביץ: המדיניות נקבעת על ידי ועדת השרים.

דוד רותם: הישיבה נעולה.