ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 204, 2010-06-02 09:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר-היום: הצעת חוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 7), הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד רותם: אנחנו נסיים היום ונקיים הצבעה.

דוד רותם: מי רוצה להציג?

הווארד צבי פולינר: התיקון הזה נועד ליישם את המלצות ועדת אור משנת 1997 וגם של וועדות אחרות, כדי להוריד את האירועים מבית משפט עליון לבית משפט מחוזי על ההחלטות חד-צדדיות של רשם הפטנטים.

דוד רותם: למה החלטתם שהמערער מחליט איזה בית משפט הוא בוחר?

דוד רותם: זאת פעם ראשונה שאני שומע שהמדינה נותנת זכות כזאת למישהו.

הווארד צבי פולינר: לפי ההצעה פה, הערעורים יהיו בבית משפט מחוזי בתל-אביב או בירושלים.

דוד רותם: לפי הבחירה של מי?

דוד רותם: של המערער.

הווארד צבי פולינר: נדמה לי שכן, באמת צריך לבדוק את זה.

מורן פרוינד: אני מהנהלת בתי המשפט.

מורן פרוינד: אנחנו גם מבקשים לבחון את הנושא הזה.

מורן פרוינד: אני מבינה שיש כוונה להצביע כבר היום, אז אנחנו מבקשים להמתין ובמהלך הדיון תהיה לנו עמדה מגובשת.

דוד רותם: ממתי אתם מכירים את הוועדה הזאת.

דוד רותם: את שומעת שזאת הצעה של ועדת אור משנת 1997 ואנחנו הגענו ל-2011.

דוד רותם: לקח 5 שנים להכין את ההצעה הזאת כי היא כל-כך מסובכת ורצינית.

דוד רותם: אחרי 5 שנים אתם אומרים לי שלא גיבשתם עמדה.

מורן פרוינד: בזמנו גיבשנו עמדה לגבי חלק מהדברים.

מורן פרוינד: היו גם דברים שפחות תואמו איתנו.

מורן פרוינד: גם לגבי אלה שגיבשנו, היה שינוי של נסיבות.

מורן פרוינד: הוקם בית משפט מחוזי במחוז מרכז והשתנו כמה דברים.

מורן פרוינד: לכן אנחנו מבקשים - - -

דוד רותם: אתם יודעים מהבוקר שיש בית משפט במחוז מרכז?

דוד רותם: בזמן האחרון אני נתקל יותר מידי פעמים שהנהלת בתי המשפט מגיעה בדקה ה-90 ופתאום יש לה מחשבות חדשות.

דוד רותם: אתם כפופים להחלטות של מדינת ישראל בוועדת השרים יותר מכולם.

מורן פרוינד: אנחנו בהחלט כפופים אבל חלוף הזמן גרם לשינויי נסיבות שהיום הם יכולים לפגוע ביעילות המערכת.

מורן פרוינד: מתפקידנו להסב את תשומת הלב לדבר הזה.

דוד רותם: זה ודאי מתפקידכם, אבל מתפקידכם לבוא עם עמדה מגובשת ולא לבוא ביום הדיון ולהגיד שעוד לא גיבשתם עמדה.

דוד רותם: אתם יודעים על הדיון הזה לפחות שבועיים.

חלי אלדר: אני התקשרתי אליכם לפני שבוע או לפני כמה ימים ודיברתי איתו על העניין הזה כדי לוודא.

חלי אלדר: דיברתי איתך ואמרת שזה עבר אתכם וזה מקובל עליכם.

דוד רותם: אני מבקש שתביאו את העמדה שלכם היום.

חלי אלדר: זה ממילא בסוף.

חלי אלדר: נתחיל עם שאר הסעיפים.

הווארד צבי פולינר: זה אושר בוועדת השרים.

דורית ואג: אחרת זה לא היה מגיע לכאן.

הוורד צבי פולינר: בדקתי ואתה צודק שהמערער יכול להחליט האם הוא רוצה בירושלים או בתל-אביב.

דוד רותם: זה דבר שהוא לא נכון.

דוד רותם: בעיקר כשבח

דוד רותם: לק מהמקרים רשם הפטנטים הוא המשיב.

דוד רותם: אז יש סמכויות של בתי המשפט, כפי שהן קבועות בתקנות.

דוד רותם: למה אני צריך לשנות את זה דווקא בנושא הזה?

הווארד צבי פולינר: אימצנו את המודל של חוק הפטנטים לטוב או לרע.

הווארד צבי פולינר: בחוק הפטנטים כתוב בחוק שהמקום של הערעורים זה בירושלים והשר יכול לקבוע בצו מקום נוסף.

דוד רותם: זה פחות אכפת לי אבל אני לא רוצה לאפשר למערער לעשות "fishing" של בית משפט.

דוד רותם: "fishing" של שופט זה הדבר הכי גרוע שיכול להיות.

דוד רותם: מכיוון שאנחנו עוסקים בנושאים די מסובכים ואני רואה בדמיוני איך מגיעים לשופט שצריך להתעסק בדברים כאלה.

דוד רותם: אם אין קצת מומחיות וקצת התמקצעות בנושא, אנחנו נהיה בבעיה.

דוד רותם: בבקשה, היועצת המשפטית.

חלי אלדר: אני מציעה שנקראת את הסעיפים.

שירלי אבנר: סליחה על האיחור.

חלי אלדר: ההצעה הוצגה בכלליות ורצינו לעבור סעיף סעיף.

דוד רותם: שירלי, אני כבר מודיע לך שיש פה בקשה של הנהלת בתי המשפט לא להצביע היום כי יש להם כל מיני השגות.

שירלי אבנר: אני לא אגיד מה דעתי על זה.

דוד רותם: אני יודע בדיוק מה דעתך על זה.

דוד רותם: הבעתי גם את דעתי בעניין.

דוד רותם: אני מבקש, לפני שאת מתיישבת ומתחילה בדיון, תתקשרי ותדאגי לפתור את העניין הזה.

דוד רותם: אני רוצה להצביע היום.

חלי אלדר: "הצעת חוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 7), התש"ע-2010.

חלי אלדר: תיקון סעיף 19.

חלי אלדר: בפקודת סימני מסחר (נוסח חדש) התשל"ב-1972 (להלן – הפקודה) בסעיף 19, במקום, "בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי" והרשם יהיה המשיב בערעור.

חלי אלדר: "

דוד רותם: אתם רוצים בית משפט מחוזי או בית משפט מנהלי?

דוד רותם: הרי פה זה בעצם ערעור על החלטה שלא לרשום סימון מסחרי.

האוורד צבי פולינר: במחוזי.

האוורד צבי פולינר: היו לנו הרבה דיונים פנימיים והחלטנו שבית משפט מחוזי זה יותר מתאים.

דוד רותם: השאלה למה הוא לא רושם היא לא שאלה מנהלית פרופר?

דוד רותם: בעצם זה ויכוח על הפעלת שיקול דעת.

האוורד צבי פולינר: לדעתנו זה יותר בכיוון שיפוטי ולא מנהלי.

דוד רותם: בסדר.

חלי אלדר: "תיקון סעיף 20.

חלי אלדר: בסעיף 20 לפקודה, במקום "הרשם ובית המשפט העליון רשאים" יבוא "הרשם רשאי".

חלי אלדר: זה עולה בקנה אחד עם התיקון הקודם.

דוד רותם: האם זה לא צריך להיות "הרשם או בית המשפט"?

חלי אלדר: אלה במקומות שבהם החליטו להשאיר את הסמכויות רק אצל הרשם ולא אצל בית המשפט.

חלי אלדר: מדובר בסעיף - - -

דוד רותם: אם הרשם מחליט אז אני יכול לערער עליו או להגיש נגדו בג"צ.

דוד רותם: גם אם הרשם הוא גוף מעין שיפוטי - - -

חלי אלדר: סעיף 20 עוסק בתיקון טעויות.

חלי אלדר: סעיף 21, שגם מתקן את אותו דבר עוסק בדרישת ויתור ממבקש סימן לשם קביעת זכויותיו לפי רישום.

חלי אלדר: עד היום, בתיקון טעויות, אפשר היה לפנות גם ישירות לבית המשפט העליון.

חלי אלדר: היום רצים להותיר את הסמכות הזאת רק לרשם.

דוד רותם: מה זה אומר "לתקן טעות שבבקשה או שבנוגע אליה"?

דוד רותם: מה זה "בנוגע אליה"?

חלי אלדר: בנוגע לבקשה.

חלי אלדר: זה יכול להיות דברים מדברים שונים.

דוד רותם: שירלי, את יכולה להסביר לי?

דוד רותם: האם בסעיף 20 אתם רוצים שיהיה כתוב "הרשם רשאי בכל עת לתקן טעות בבקשה או שבנוגע אליה"?

דוד רותם: מה זה בנוגע אליה?

שירלי אבנר: בנוגע לבקשה.

דוד רותם: מה פירוש טעות שנוגעת לבקשה, אם היא לא טעות בבקשה עצמה?

שירלי אבנר: זאת יכולה להיות טעות ברישום שלו.

שירלי אבנר: אם, למשל, הוא רושם אצלו במערכת את תאריך הגשת הבקשה והתאריך לא נכון, אז הוא יכול לתקן את זה בהתאם לתאריך הגשת הבקשה הנכון.

דוד רותם: "לתקן טעות בבקשה או ברישום" אבל לא "בנוגע אליה".

שירלי אבנר: יש גם פרסום.

שירלי אבנר: יכול להיות גם בפרסום.

דוד רותם: לפי מה שכתוב בסעיף הזה, לאחר שהבקשה נרשמה, הרשם לא יכול לעשות כלום כי כתוב " בכל עת לתקן טעות שבבקשה או שבנוגע אליה".

דוד רותם: ברגע שהוא רשם זאת כבר לא בקשה, זאת כבר החלטה.

שירלי אבנר: יש סעיף מקביל אחרי קיבול הבקשה.

דוד רותם: זה רק מוכיח שאם כתוב "בנוגע לבקשה" זה לא "לאחר הרישום".

דוד רותם: אני מדבר על ניסוח.

שירלי אבנר: הרישום בפנקס זה הרישום אחרי הקיבול.

שירלי אבנר: יש גם רישום במערכת ביחס לבקשה עצמה.

שירלי אבנר: אם הוא רושם אצלו במערכת תאריך לא נכון של הגשת הבקשה, פרטים לא נכונים בנוגע לזהותו של המבקש וכיוצא בזה - - -

דוד רותם: אני צריך להכניס סעיף לחוק כדי שהוא יוכל לתקן את הרישום הפנימי שלו?

דוד רותם: אני שואל על ה"מלכתחילה".

דוד רותם: למה כתבתם "בנוגע לבקשה"?

דוד רותם: זה ניסוח בלתי ברור.

שירלי אבנר: זה ניסוח מ-1972.

דוד רותם: עד כמה שאני זוכר, השפה העברית לא השתנתה מ-1972.

דוד רותם: שאלתי את זה כי זה קפץ לי לעין.

שירלי אבנר: אני יכולה אולי להרגיע אותך בכך שאנחנו מתכוונים להחליף - - -

דוד רותם: התיקון הזה מבוסס על ועדת אור שהסתיימה בשנת 1997.

שירלי אבנר: אבל היה תיקון בכנסת הקודמת.

דוד רותם: היום אנחנו 15 שנה אחרי ואתם עובדים על תיקון לחוק, זה בסדר.

שירלי אבנר: אבל היה תיקון שהיה בפני הכנסת אבל הכנסת התפזרה לפני שדנו בזה.

דוד רותם: אבל לכם קשה לעשות תיקון אחד על הכול, אז אתם עושים את זה בשלבים.

דוד רותם: אתם יכולים לתקן את זה בקודקס.

שירלי אבנר: הוא על שולחנך.

דוד רותם: הוא על שולחני, אבל נאמן אמר לי להפסיק לבלבל את המוח, כי זה בכלל לא הקודקס הזה ונעשו שינויים שלמים.

שירלי אבנר: לא, מה שאצלך זה הנוסח האחרון.

שירלי אבנר: אני מבינה שדנתם במהות של סעיף 20 עצמו.

דוד רותם: כן, זה בסדר.

חלי אלדר: "תיקון סעיף 21.

חלי אלדר: בסעיף 21א לפקודה, במקום "וראו הרשם או בית המשפט העליון" יבוא "וראה הרשם".

חלי אלדר: במקום "רשאים הם בבואם להחליט" יבוא "רשאי הוא בבואו להחליט" ובמקום "הנחוץ לדעתם" יבוא "הנחוץ לדעתו".

חלי אלדר: סעיף 21 עוסק בסעיף ויתור ממבקש הסימן.

דוד רותם: בסעיף 20 או 21.

דוד רותם: נניח שהוא החליט, עדיין אני יכול לפנות בעתירה נגדו או לבית המשפט המנהלי או לבג"צ.

דוד רותם: אנחנו לא חוסמים פה אפשרות לערער עליו.

שירלי אבנר: אנחנו קובעים למי סמכות הערעור על החלטות הרשם, שזה בית המשפט העליון היום, זה יהיה בית המשפט המחוזי.

דוד רותם: אתם רק רוצים שלא יפנו ישירות לבית המשפט.

שירלי אבנר: נכון, כי מי שהיה אמון על טוהר הפנקס זה הרשם.

דוד רותם: טוב מאוד.

דוד רותם: היעילות היא הכי חשובה, שלא יפנו, בעיקר לא לבית המשפט העליון כי הוא עמוס כל-כך.

חלי אלדר: "4 .

חלי אלדר: בסעיף 25 לפקודה - בסעיף קטן (א), במקום "בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי".

חלי אלדר: בסעיף קטן (ג), המילים "בעלי הדין ואת" יימחקו.

חלי אלדר: את רוצה להסביר למה הורדתם את "בעלי הדין"?

שירלי אבנר: זה פשוט ברור.

שירלי אבנר: מן הסתם, כשיש ערעור, שומעים את בעלי הדין.

דוד רותם: זה לא ברור בכלל.

דוד רותם: כחכמולוג, עצם העובדה שקודם היה כתוב "את בעלי הדין" ועכשיו מחקו את זה, כוונת המחוקק היא שלא שומעים את בעלי הדין.

שירלי אבנר: החשש שלנו היה הפוך כי במקומות אחרים אין את בעלי הדין.

שירלי אבנר: יכול להישמע מזה הסדר שלילי לגבי מקומות אחרים שכן רוצים שישמעו אותם.

שירלי אבנר: בכך עשינו יישור קו.

שירלי אבנר: יש גם את דברי ההסבר - - -

דוד רותם: כבר אמר בית המשפט העליון שחוק הוא כמו לחם שנכנס לתנור.

דוד רותם: ברגע שהוא יצא משם למחוקק אין מה להגיד.

דוד רותם: אין שום חשיבות לדברי ההסדר ולמה התכוון המחוקק.

שירלי אבנר: זה גם מוסדר בדין הפלילי.

שירלי אבנר: לא צריך את זה במיוחד בפקודת סימני המסחר.

שירלי אבנר: מה גם, שפה באמת לא היתה אחידות בפקודה, בין מקומות שזה כן הופיע לבין מקומות שלו בתוך הפקודה עצמה.

שירלי אבנר: או שזה היה עושה בלגן או שזה מיותר.

דוד רותם: טוב.

חלי אלדר: יש בזה משהו בעייתי.

דוד רותם: אין בזה משהו בעייתי מסיבה אחת פשוטה.

דוד רותם: כיוון שאני מגיש את הערעור, לפי התיקון פה מסתבר שאפשר גם לשמוע את הרשם כי הרשם הרי הוא לא צד לערעור.

חלי אלדר: את הרשם אפשר היה לשמוע בהרבה מקרים גם לפני כן.

דוד רותם: לא, כי זאת החלטת רשם אז לא צריך שהוא ישמע את הרשם.

שירלי אבנר: עשינו אבחנה בין מקרים שבהם מדובר בהליך דו צדדי בפני הרשם לבין מקרה שהוא הליך חד צדדי בפני הרשם.

שירלי אבנר: כאשר היה מדובר בהליך חד צדדי מול הרשם, מן הסתם הרשם הוא המשיב.

שירלי אבנר: זה ל א המקרה כאן.

דוד רותם: פה מדובר על החלטת רשם - - -

שירלי אבנר: לפי סעיף 24ו', שזאת החלטת רשם בהתנגדות.

שירלי אבנר: התנגדות זה הליך בין שני צדדים בפניו והוא מעין ערכאות שיפוט.

דוד רותם: אז אם כך, למה אתם רוצים שאי-אפשר יהיה לשמוע את הרשם?

שירלי אבנר: זה ההסדר בפקודה היום.

דוד רותם: זה קיים אבל אני לא מתקן חצאי תיקונים.

דוד רותם: מה קורה כשאני מגיש ערעור על החלטה של בית משפט שלום.

דוד רותם: גם אז אפשר לשמוע את השופט?

שירלי אבנר: לא, אבל העמדה של דיני הקניין הרוחני התעשייתי היא, שהרשם הוא לא כמו כל שופט אחר.

שירלי אבנר: יש גם יתרון לשמיעת הרשם במקרים כאלה.

שירלי אבנר: זה קיים גם בפטנטים.

דוד רותם: ללא שום ספק זאת פגיעה מהותית בצדק.

חלי אלדר: כבר היום, לפי 42א, יש סעיף שאומר שבכל הליך משפטי שהסעד הנדרש כולל שינוי או תיקון בפנקס, רשאי הרשם להתייצב ולהשמיע את דברו וחובה עליו להתייצב אם הורה על-כך בית המשפט.

חלי אלדר: זה סעיף שכבר קיים בחוק.

דוד רותם: הוא קיים כי צריך הוראה מיוחדת להגיד שהרשם חייב אם הורה על-כך בית משפט, כי אחרת יש חשש שהוא לא יתייצב.

חלי אלדר: "4.

חלי אלדר: בסעיף 29 לפקודה – בסעיף קטן (ב), במקום "בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי".

חלי אלדר: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: (ג) "המערער ימסור לרשם הודעה על הגשת ערעור לפי סעיף קטן ב', בתוך 30 ימים מיום הגשתו".

דוד רותם: למה צריך את הסעיף הזה?

דוד רותם: אני מגיש הודעה לבית המשפט.

דוד רותם: הרשם חייב להיות צד, הוא לפחות משיב פורמאלי בערעור הזה.

שירלי אבנר: בסעיף 29 לא, זה סכסוך בין שני צדדים.

היו: נכון שזה סכסוך בין שני צדדים אבל זה סכסוך שבאיזה מקום הרשם החליט בו.

היו: לא יכול להיות מצב שלפחות הוא לא יהיה משיב פורמאלי.

שירלי אבנר: הוא לא משיב פורמאלי במקרים כאלה, בהתאם לסדר הדין הכללי ובהתאם לתקנות המסחר.

שירלי אבנר: יש שני צדדים.

שירלי אבנר: יש את המערער ואת הצד השני המשיב לערעור.

שירלי אבנר: הרשם לא יודע על זה.

שירלי אבנר: אסביר משהו נוסף ברקע הדברים.

שירלי אבנר: בעקבות ההצטרפות של מדינת ישראל לפרוטוקול מדריד – הבנתי, אני אעצור כאן.

דוד רותם: מוטב.

דוד רותם: בזמן האחרון המוח שלי כבר נפוח מכל האותיות הלטיניות שישראל מצטרפת אליהם.

שירלי אבנר: זה מצביע על דברים טובים, אנחנו הופכים למדינה מרכזית בתחום הכלכלה.

דוד רותם: מקובלת בעולם.

שירלי אבנר: עד כמה שאפשר.

חלי אלדר: "(ד) בערעור לפי סעיף קטן (ב), ישמע בית המשפט אם נדרש לכך את הרשם".

חלי אלדר: זה ההסדר שחוזר על עצמו.

דוד רותם: אם נדרש לכך, פירושו של דבר – אם מישהו מהצדדים ביקש את זה.

דוד רותם: אתם לא רוצים את זה, אתם רוצים שאם בית המשפט ראה לנכון.

שירלי אברהם: זה כך או כך.

שירלי אברהם: גם כאשר אחד הצדדים ביקש את זה, לבית המשפט יש שיקול דעת.

דוד רותם: אני לא בטוח.

שירלי אבנר: היה מקרה שהצדדים רצו שהרשם יהיה שם ובית המשפט אמר שהוא לא מוצא לנכון כי ההחלטה מאוד פשוטה.

שירלי אבנר: אני אזכיר שזה הנוסח המקובל עד עכשיו.

דוד רותם: כשכתוב "אם נדרש לכך", פירושו של דבר שאם אני דרשתי, "הוא נדרש".

דוד רותם: אתם לא אומרים שנתתם לו שיקול דעת, אתם אומרים "אם הוא נדרש לכך".

דוד רותם: אם הוא נדרש לכך, פירושו עם אחד הצדדים דרש.

שירלי אבנר: זה הנוסח הקיים.

דוד רותם: שירלי, הנוסח הזה הוא משנת קוקוס והוא גרוע.

שירלי אבנר: אנחנו מסכימים.

שירלי אבנר: מתי שהוא אנחנו נשנה את הפקודה.

חלי אלדר: השאלה האם אתם רוצים לשנות את המילים "נדרש לכך" למשהו שמדבר על שיקול דעתו.

דוד רותם: אם ראה לנכון, אם ראה לנכון לצורך הצדק.

דוד רותם: אני לא רוצה שיהיה מצב שמישהו יגיד שהוא דורש ויהיו חייבים לשמוע.

שירלי אבנר: הפרשנות היום היא שלבית המשפט יש את שיקול הדעת.

שירלי אבנר: אם אתם חושבים שזה יעזור, כמובן שאנחנו - - -

מורן פרוינד: אני חושבת שהכוונה היתה "אם נדרש לכך לצורך מתן ההחלטה".

דוד רותם: אחרי ששמעתי אתמול את השופט ברק מסביר את הלכת "אפרופים" אז השאלה, מה היתה הכוונה, אין לה שום חשיבות.

דוד רותם: את הכוונה קובע בית המשפט ולא אף אחד אחר.

דוד רותם: אפילו כשכותבים בחוזה "מלפפונים" בחוזה, זה עוד לא אומר שזה מלפפונים.

שירלי אבנר: הוא כבר לא נמצא בבית המשפט העליון.

דוד רותם: לא ראית מה הוא עשה אתמול בכנסת לשכת עורכי הדין?

שירלי אבנר: בוודאי.

שירלי אבנר: אני לא חושבת שיש מישהו בעולם המשפט שלא יודע ומודע לכך.

דוד רותם: אם אני הייתי אומר את זה, הייתי מוצא להורג באותו רגע.

שירלי אבנר: כל אחד מאיתנו.

שירלי אבנר: אני משאירה את זה לשיקול דעת של הייעוץ המשפטי.

דוד רותם: כשתבואו עם התיקון הגדול בעוד 17 שנה.

חלי אלדר: אז נשאיר את זה בינתיים כך.

חלי אלדר: "6.

חלי אלדר: בסעיף 30 לפקודה – בסעיף קטן (ב) במקום "בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי"; אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: (ג) המערער ימסור לרשם הודעה על הגשת ערעור לפי סעיף קטן (ב) בתוך 30 ימים מיום הגשתו.

חלי אלדר: (ד) בערעור לפי סעיף קטן (ב) ישמע בית המשפט אם נדרש לכך, את הרשם.

חלי אלדר: "7.

חלי אלדר: בסעיף 36(ב) לפקודה, במקום "בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי" והרשם יהיה המשיב בערעור".

חלי אלדר: זה המצב שבו יש רק צד אחד.

חלי אלדר: "8.

חלי אלדר: בסעיף 38 לפקודה- בכותרת השוליים, בסופה יבוא "לפי בקשת מי שאינו הבעל".

חלי אלדר: בסעיף קטן (א) אחרי "רשאי להגיש" יבוא "לרשם" והסיפה החל במילים "לבית המשפט העליון" תימחק.

חלי אלדר: במקום סעיף קטן (ב) יבוא: החלטת הרשם בבקשה לפי סעיף קטן (א) תהיה נתונה לערעור בפני בית המשפט המחוזי.

חלי אלדר: (ב1) המערער ימסור לרשם הודעה על הגשת ערעור לפי סעיף קטן (ב) בתוך 30 ימים מיום הגשתו.

חלי אלדר: (ב2) בערעור לפי סעיף קטן (ב) ישמע בית המשפט, אם נדרש לכך, את הרשם.

חלי אלדר: (4) סעיפים קטנים (ג) ו-(ד) בטלים.

חלי אלדר: "

דוד רותם: מה יקרה לאחר שתמחקו את סעיף ד'?

שירלי אבנר: קודם כל, יכול צד להגיש בקשה על-כך לבית משפט ולרשם עצמו.

שירלי אבנר: לרשם עצמו יש סמכות לתקן את המסמך.

שירלי אבנר: הוא לא צריך לפנות לבית המשפט העליון או לבית המשפט המחוזי על-מנת לתקן את הפנקס.

דוד רותם: אז למה זה היה עד היום?

שירלי אבנר: מאותה סיבה שיש סמכות מקבילה לרשם ולבית המשפט העליון בשורה של סעיפים.

דוד רותם: אבל פה זאת לא סמכות מקבילה.

דוד רותם: אם את מוחקת את הסעיף הזה אז יבוא מישהו ויגיד: אדוני הרשם, מהיום והלאה אתה לא רשאי לעשות את זה.

דוד רותם: התיקון הזה לוקח לו סמכות.

שירלי אבנר: לא.

שירלי אבנר: אני מודעת למעמד של דברי ההסבר שאבל הרשם נחשב כמו כל רשם אחר כמי שאמון על טוהר הפנקס.

שירלי אבנר: לו הסמכות נתונה לתקן את הפנקס.

שירלי אבנר: לכן אנחנו לא חושבים שזה נכון להשאיר סעיף שאומר שידיו כבולות והוא צריך לפנות לערכאה אחרת על-מנת לבצע את תפקידו שמוקנה לו לפי חוק.

דוד רותם: זאת אומרת, אתם אומרים שזה לא שינוי המצב הקיים אלא רק מחיקת סעיפים מיותרים.

שירלי אבנר: כן.

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: אני מקווה שכך יפרש את זה גם בית המשפט.

שירלי אבנר: אם לא, נעשה תיקון שיבהיר את זה.

שירלי אבנר: אנחנו לא חושבים שיש בזה צורך.

דוד רותם: אבל אז זה יהיה עוקף בית משפט ואת יודעת שבוועדה הזאת אנחנו לא עושים חוקים עוקפים.

שירלי אבנר: זה לא עוקף בית משפט מהסיבה המאוד פשוטה שזה לא משהו שנתון - - -

דוד רותם: זה בסדר.

דוד רותם: גם אם זה עוקף בית משפט, מותר לחוקק חוק כי כשבית המשפט לא הבין את כוונת המחוקק, המחוקק רשאי להבהיר אותה.

חלי אלדר: "תיקון סעיף 41 בסעיף 41 לפקודה – בסעיף קטן (ד) אחרי "תוגש" יבוא "לרשם" והסיפה החל במילים "לבית המשפט העליון" תימחק.

חלי אלדר: במקום סעיף קטן (ה) יבוא – (ה) החלטת הרשם בבקשה לביטול תהיה נתונה לערעור בפני בית משפט מחוזי.

חלי אלדר: (ה1) המערער ימסור לרשם הודעה על הגשת ערעור לפי סעיף קטן (ה) בתוך 30 ימים מיום הגשתו.

חלי אלדר: (ה2) בערעור לפי סעיף קטן (ה) ישמע בית המשפט, אם נדרש לכך, את הרשם.

חלי אלדר: " בסעיף 45 לפקודה – בסעיף קטן (א) במקום בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי" והרשם יהיה משיב בערעור.

חלי אלדר: בסעיף קטן (ב) במקום "בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי" והרשם יהיה המשיב בערעור.

חלי אלדר: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: המערער ימסור לרשם הודעה על הגשת ערעור לפי סעיף קטן (ב) בתוך 30 ימים מיום הגשתו".

דוד רותם: זה מיותר לחלוטין כי הרשם הוא המשיב בערעור ואז ממילא הוא חייב לקבל את זה.

שירלי אבנר: לא, זה הליך דו-צדדי.

דוד רותם: כתוב שהרשם יהיה משיב בערעור, זה מה שתיקנתם.

דוד רותם: מה הוספתם בסוף 45ב?

דוד רותם: שהרשם יהיה משיב בערעור.

דוד רותם: אם הרשם יהיה משיב בערעור אז ממילא אוטומטית חייבים למסור לו ולא צריך סעיף מיוחד לזה.

שירלי אבנר: נכון, לא שמנו לב לזה.

דוד רותם: תמחקו את (ג).

חלי אלדר: "11.

חלי אלדר: בסעיף 46(ב) לפקודה, במקום "בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי".

חלי אלדר: בסעיף 49(ב) לפקודה, במקום "בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי והרשם יהיה משיב בערעור".

דוד רותם: את רואה שב-49 לא הוספתם את זה.

חלי אלדר: "13.

חלי אלדר: בסעיף 53 לפקודה – האמור בו יסומן "(א)", ובו, במקום "בית המשפט העליון" יבוא "בית משפט מחוזי".

חלי אלדר: אחרי סעיף קטן (א) יבוא, "בערעור על החלטת הרשם לפי סעיפים 50 ו-51, יהיה הרשם המשיב בערעור.

חלי אלדר: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא – (ג) המערער על החלטת הרשם לפי סעיף 52, ימסור לרשם הודעה על הגשת הערעור בתוך 30 ימים מיום הגשתו" - - - .

דוד רותם: לגבי 53ג.

דוד רותם: רבותיי היקרים, אם הרשם יהיה משיב בערעור, לא צריך הוראה שבית המשפט ישמע את הרשם אם הוא נדרש לכך.

דוד רותם: אוטומטית אני המשיב בערעור.

שירלי אבנר: זה 50 או 51.

שירלי אבנר: (ג) זה רק סעיף 52.

שירלי אבנר: זה שני הליכים שונים.

דוד רותם: בסדר, סליחה.

חלי אלדר: "(ג) המערער על החלטת הרשם לפי סעיף 52, ימסור לרשם הודעה על הגשת הערעור בתוך 30 ימים מיום הגשתו; בערעור כאמור ישמע בית המשפט, אם נדרש לכך, את הרשם".

חלי אלדר: 14.

חלי אלדר: בכותרת פרק י"א לפקודה, לפני "ראיות" יבוא "שפיטה".

חלי אלדר: 15.

חלי אלדר: לפני סעיף 64 לפקודה יבוא: (63א) החלטה אחרת של הרשם, לפי חוק זה, ניתנת לערעור לפני בית המשפט לאחר שניתנה לו רשות לכך מאת בית המשפט או מאת הרשם".

דוד רותם: בהמון חוקים ביטלנו את העניין הזה שמי שרוצים לערער עליו צריך לתת רשות.

שלי אבנר: אבל זאת החלטה אחרת.

דוד רותם: גם בהחלטה אחרת – המבקש רשות מבית המשפט לערער.

דוד רותם: איזה מן דבר זה שהרשם אומר שהוא מרשה לערער על ההחלטה שלו, ואז זה מחייב את בית המשפט לשמוע ערעור.

שירלי אבנר: עד כמה שידוע לי, זה מה שמקובל.

דוד רותם: צריך להפוך את זה.

שירלי אבנר: הסעיף הזה קיבל את האישור של מי שאחראית אצלנו על בתי משפט בשם הנהלת בתי המשפט.

מורן פרוינד: גם אנחנו חושבים שזה לא נכון להשאיר את שיקול הדעת לרשם שיחליט לגבי בתי המשפט אם ידונו או לא ידונו בערעור.

שירלי אבנר: זה היה הנוסח שלכם, אני בוודאי אדישה לכך.

מורן פרוינד: אז נבקש לתקן.

חלי אלדר: האמת היא שזה גם שונה בהוראות - - -

שירלי אבנר: אני לא יודעת.

שירלי אבנר: אני התייעצתי עם מי שאחראית אצלנו ועם הנהלת בתי המשפט.

שירלי אבנר: לא ידעתי על התיקונים האלה.

דוד רותם: "אחרי שניתנה לו רשות לכך מאת בית המשפט".

דוד רותם: מה אתם צריכים את הרשם?

שירלי אבנר: בסדר.

דוד רותם: אתם מסבכים את הרשם עם עורכי דין שעוסקים ברישום פטנטים.

שירלי אבנר: אני האחרונה שאכפת לה מזה.

שירלי אבנר: זה בא מהנהלת בתי המשפט וממיכל כהן שאחראית אצלנו על בתי המשפט.

דוד רותם: אז תמחקו את הרשם פה.

שירלי אבנר: בסדר גמור.

חלי אלדר: "...

חלי אלדר: לעניין זה, החלטה אחרת, החלטה שאין בה כדי לסיים את הדיון בהליך שנערך בפניו לפי חוק זה".

דוד רותם: אגב, ברוב המקרים כבר ביטלנו את האפשרות אפילו לבקש רשות ערעור.

שירלי אבנר: זה דבר שנראה לי כאן חשוב.

דוד רותם: אנחנו רואים את זה גם בדיונים משפטיים.

דוד רותם: על כל בקשת ביניים מגישים בקשת רשות ערעור.

דוד רותם: זה עוצר את הדיון בתיק, מעמיס על בית המשפט המחוזי, חוזר ובתוך ניתן פסק דין וממילא מערערים על הכול שוב.

מורן פרוינד: אולי, אם רוצים ליצור פילטר קודם, אפשר לקבוע שאם ניתנה רשות מאת הרשם, ניתן יהיה להגיש בקשת רשות ערעור לבית המשפט המחוזי.

דוד רותם: כרגע הורדנו את הרשם.

מורן פרוינד: לא, אני אומרת שאפשר להוסיף אותו כתנאי נוסף לרשות ערעור ולא כמחליט עצמאי.

דוד רותם: אין תנאי נוסף.

דוד רותם: אם אני נותן לו סמכות אז הוא נותן את הרשות לערער.

דוד רותם: אל תעמיסו עוד יותר על בית המשפט.

חלי אלדר: אני מציעה להשאיר את זה עם רשות של בית המשפט.

דוד רותם: תשאירו את זה, אין לי שום בעיה.

שירלי אבנר: זה גם המצב בחוק הפטנטים.

חלי אלדר: "(63ב) בית המשפט המחוזי המוסמך לעניין חוק זה הוא בית המשפט המחוזי בירושלים או בית המשפט המחוזי בתל-אביב, לפי בחירת מביא ההליך".

דוד רותם: אני לא אוהב את זה.

דוד רותם: איפה יושב הרשם?

שירלי אבנר: בירושלים.

דוד רותם: אז בהליכים שהרשם הוא צד להם – ירושלים, כשזה דו-צדדי.

מורן פרוינד: זאת גם העמדה שלנו.

שירלי אבנר: אני מצטערת, אבל זה באמת משהו, שעם כל הכבוד אנחנו דנו איתכם.

שירלי אבנר: אני לא מוכנה לשמוע את זה, באמת.

שירלי אבנר: אנחנו כן חושבים שיש חשיבות להתמקצעות בנושא הזה.

שירלי אבנר: אנחנו לא נתנו אך ורק את בית משפט המחוזי בירושלים אלא יש גם את תל-אביב.

שירלי אבנר: זה המצב גם בחוק הפטנטים.

שירלי אבנר: יש חשיבות לידע, לאחידות בהחלטות שניתנות, להיכרות עם הרישום בפנקס.

דוד רותם: אני מסכים איתך בהחלט.

דוד רותם: אני ביקשתי בחוק בית המשפט הכלכלי, להכניס גם את הפטנטים וגם את סימני המסחר כי אמרתי שיש חשיבות להתמקצעות.

דוד רותם: משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט עמדו על הרגליים האחוריות והתנגדו.

דוד רותם: את מבינה שאף אחד לא רוצה התמקצעות.

שירלי אבנר: אנחנו חושבים שכאן יש יתרון, וזה המצב גם בחוק הפטנטים.

דוד רותם: אז בואי נעשה דבר פשוט, נקבע בית משפט אחד שיטפל בזה.

דוד רותם: מה זה "לפי בחירת המערער"?

דוד רותם: זה הדבר שהכי מפריע לי.

דוד רותם: אני מבין מה זה "fishing" אחרי ראיות, אבל עכשיו אני מתחיל לעשות "fishing" גם על בית משפט.

שירלי אבנר: אם נוח לו יותר בתל-אביב כי זה המרכז - - -

דוד רותם: נוח לו יותר בתל-אביב כי הוא יודע שהנתבע הוא מאילת.

שלי אבנר: לא, זה חל אך ורק על ערעורים על החלטות הרשם.

שלי אבנר: זה לא חל על פרקים אחרים שמדברים על הפרה ועל הליכים בין שני צדדים.

דוד רותם: זה רק בתיקים דו צדדיים שבין הרשם ולא על תיקים שיש בהם משיב אחר?

שירלי אבנר: זה על תיקים שנוגעים להחלטות של הרשם, לא כאשר מדובר בהפרה.

דוד רותם: השאלה אם פה, בכל מקרה, אלה תיקים שהרשם הוא משיב ואין משיבים אחרים?

שירלי אבנר: לא.

שירלי אבנר: זה או שהרשם הוא משיב.

דוד רותם: הרשם הוא בכל מקרה משיב?

שירלי אבנר: לא.

שירלי אבנר: זה יכול להיות גם כן על החלטות של הרשם אבל שהרשם הוא לא משיב.

דוד רותם: אם כך, למה שאני אתן למערער להחליט איזה בית משפט?

דוד רותם: אם הרשם הוא משיב אז את צודקת, כי הוא יכול להגיש את זה בכל בית משפט מחוזי כי הרשם הוא מדינת ישראל והוא יושב בכל הארץ.

דוד רותם: למרות שגיליתי שהרשות לניירות ערך רוצה שהתיק יהיה בירושלים או בתל-אביב, אז מנהל רשות ניירות ערך יש לו משרד בירושלים ובתל-אביב.

דוד רותם: רואים איפה הוא היה כשהוציא את ההחלטה ולפי זה הם קובעים את בית המשפט.

דוד רותם: זה מצא חן בעיניי.

דוד רותם: אם רק הרשם הוא משיב, אז ממילא אפשר להגיש את זה בכל בית משפט מחוזי.

דוד רותם: אתם אומרים או ירושלים או תל-אביב וזה בסדר.

דוד רותם: אבל אם גם אני משיב ואני גר בבאר-שבע והרשם איננו משיב, למה שאני ארוץ לתל-אביב, כי עורך הדין של משיב או של המערער הוא בתל-אביב.

דוד רותם: זה ילך לפי מקום משרד עורך הדין.

שירלי אבנר: ברור, אבל זה המצב גם בפטנטים.

דוד רותם: אם שם זה לא נכון, אז אני צריך לעשות עוד דבר לא נכון.

שירלי אבנר: אנחנו לא חושבים שזה לא נכון.

שירלי אבנר: אם שם יש סמכות לשני בתי משפט, שניהם התמקצעו בתחום הזה, אז מה לא נכון כאן?

שירלי אבנר: למה לא לאפשר בכל זאת בחירה בין שני בתי משפט?

דוד רותם: יש לי תביעת נזיקין נגד מישהו.

שירלי אבנר: זה בבית משפט רגיל.

דוד רותם: למה שלא אלך לבית המשפט בתל-אביב, שם יש התמקצעות?

שירלי אבנר: זה בית משפט רגיל.

דוד רותם: אין התמקצעות.

דוד רותם: אילו היתה התמקצעות אז הייתי אומר שאת צודקת.

דוד רותם: את יכולה להגיד לי מי השופטים המקצועיים במחוזי בירושלים לסימני מסחר?

שירלי אבנר: האמת היא שאני לא יודעת.

שירלי אבנר: זה לא הדין עכשיו.

דוד רותם: אבל אתם בחרתם ירושלים ותל-אביב כי שם בחרתם את המקצועיות.

שירלי אבנר: זה מה שנעשה כבר בחוק הפטנטים.

שירלי אבנר: זה לא בגלל שאנחנו חושבים ששם השופטים מקצועיים יותר משופטים אחרים.

שירלי אבנר: זה כבר ההסדר בחוק הפטנטים.

שירלי אבנר: אנחנו מיישרים קו לפי זה.

דוד רותם: טוב.

מורן פרוינד: אני רוצה רק לציין שהבנתי שמדובר במספר מועט מאוד של הליכים, 5 ערעורים בשנה, כך שאם יש רצון ליצור התמקצעות, אז באמת נכון יותר להפנות - - -

דוד רותם: אני לא יודע אם יש 5 או 7 או 9 ואני גם לא מתחייב.

שירלי אבנר: לא הבנתי.

מורן פרוינד: אמרתי שיש מספר מועט של ערעורים אז אם כוונה ליצור התמקצעות, אולי נכון יותר לקבוע את הפורום של בית משפט מחוזי בירושלים.

חלי אלדר: רק בירושלים?

שירלי אבנר: זה לא הוגן.

דוד רותם: מרכז המדינה זה לא ירושלים.

דוד רותם: אתם רוצים להקים בית משפט כלכלי דווקא בתל-אביב כי זה מרכז העסקים.

דוד רותם: רוב הדברים האלה זה לא ירושלים.

דוד רותם: אתם יודעים, כביש 443 מסוכן לנסוע עליו, אז כולם ייסעו בכביש 1 ויהיו עומסים אדירים.

מורן פרוינד: מבחינתנו, דווקא בגלל שהוקם עכשיו בית המשפט הכלכלי בתל-אביב אז אנחנו חושבים שזה יהיה טוב יותר לפזר את ההליכים האלה לבתי משפט מחוזים אחרים.

חלי אלדר: אתם חושבים שזה צריך להיות בבית משפט המחוזי בירושלים?

מורן פרוינד: כן.

דוד רותם: שירלי, אמרתי לך, זאת לא בעיה שלי.

שירלי אבנר: אנחנו מבקשים להשאיר את זה בבית משפט ירושלים או תל-אביב.

שירלי אבנר: עם כל הכבוד, זאת היתה החלטת ועדת השרים וזאת גם היתה ההסכמה שלכם.

דוד רותם: טוב.

חלי אלדר: "(ב) הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין פרקטים (ט) ו-(י).

דוד רותם: זה עוד מקרה שמדינת ישראל ומשרד המשפטים מדברים בשלוש לשונות במשפט אחד.

שירלי אבנר: אם יורשה לי, זה עוד פעם מקרה שבו הנהלת בתי המשפט, ואני אומרת את זה גם לפרוטוקול, לא יודעת לעמוד מאחורי הסכמות.

דוד רותם: סליחה, זה לא מעניין את הפרוטוקול, אני מצטער לומר לך.

דוד רותם: בבית תעשו תסדר.

שירלי אבנר: אתה צודק, אין לי מה להגיד.

חלי אלדר: "(63ג) פסק דין והחלטה אחרת, כהגדרתה בסעיף 63א של בית משפט מחוזי לפי חוק זה, ניתנים לערעור לפני בית המשפט העליון אם ניתנה רשות לכך מאת נשיא בית המשפט העליון או מאת שופט אחר של בית המשפט העליון שנשיאו קבע לכך; ההוראות לפי סעיף 41(ב) סיפה ו-(ג) לחוק בתי המשפט יחולו בשינויים המחויבים לעניין מתן רשות ערעור על החלטה אחרת כאמור".

דוד רותם: למה צריך את זה?

שירלי אבנר: הבהרה, לא מעבר לזה.

שירלי אבנר: חשבנו שטוב שזה יופיע.

דוד רותם: יכול להיות פה מצב של בקשת רשות ערעור אחרי בקשת רשות ערעור.

שירלי אבנר: זה פחות או יותר הדין הקיים - - -

דוד רותם: צריך לתקן את הדין הקיים.

דוד רותם: תפסיקו להגיד לי הדין הקיים.

שירלי אבנר: זה אפילו לא חוק הפטנטים, זה משהו רוחבי יותר.

דוד רותם: זה משהו רוחבי יותר שאנחנו עובדים לתקן אותו.

שירלי אבנר: זה יתוקן גם כאן.

דוד רותם: הנהלת בתי המשפט, תרשמו לכם שכשאנחנו עושים את הדיון על בקשות רשות לערער שניות, שאתם גם צריכים להכניס את הסעיף הזה לעסק.

חלי אלדר: "16.

חלי אלדר: בסעיף 68 לפקודה, במקום "שופט בית משפט שלום" יבוא "בית משפט".

חלי אלדר: תיקון חוק לתיקון פקודת סימני מסחר" - - -

דוד רותם: לא צריך את זה כי החליטו להצטרף - - -

שירלי אבנר: ב-20.5.

דוד רותם: עכשיו הם מפחדים שאולי יגידו שלא רוצים אותם.

דוד רותם: מצטרפים לפרוטוקול מדריד והכול יהיה בסדר.

חלי אלדר: "18.

חלי אלדר: הוראות הפקודה כנוסחן לפי סעיפים 1 עד 16 לחוק זה, לא יחולו על הליך שהיה תלוי ועוד בפני בית המשפט העליון, ערב תחילתו של חוק זה.

חלי אלדר: "

דוד רותם: אני לא בטוח שהנשיאה לא תגיד לכם תודה שגם אם את כל התיקים שיש אצלה היו מעבירים.

שירלי אבנר: ברור שהיא היתה אומרת לנו תודה אבל יש הגינות מינימאלית כלפי צדדים שכבר מנהלים את ההליך.

דוד רותם: אם ההליך לא התחיל.

שירלי אבנר: העוזרים המשפטיים כבר קראו את החומר והכינו את כל מה שצריך והצדדים נשאו באגרה.

דוד רותם: מה זה חשוב?

דוד רותם: לוקחים את התיק כמו שהוא, לא משלמים עוד אגרה, ומעבירים אותו לשופט המתאים.

דוד רותם: הרי עוד מעט אנחנו נתקן את 78ג, שבכלל למנהל בתי המשפט תהיה סמכות לנייד תיקים איך שהוא ירצה.

שירלי אבנר: זה יהיה מעניין.

דורית ואג: זה 78א.

דוד רותם: ביקרתי לפני שבוע בתא המעצר ופגשתי את משה גל והוא אמר לי: אם אתה לא גומר לי את 78א אני לא משחרר אותך.

דוד רותם: אמרתי לו שאין בעיה, אני מעדיף להישאר בכלא ולא להעביר את 78א.

דוד רותם: יש הערות?

דוד רותם: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

דוד רותם: התקבל פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: הישיבה נעולה.