ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 80, 2010-05-17 10:00

ליה שמטוב: בוקר טוב לכל המשתתפים.

ליה שמטוב: אנחנו פותחים את הישיבה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: יש לנו היום ישיבה מיוחדת בנושא הגיור בישראל ב-2010.

ליה שמטוב: לקראת חג השבועות רצינו לקיים ישיבה חגיגית ואני מברכת את כל המשתתפים לקראת החג.

ליה שמטוב: כידוע זה חג הגרים.

ליה שמטוב: אני רוצה לברך את כל הגרים והמתגיירים שבחרו לעשות צעד כל כך לא קל, תהליך קשה ורוצים להצטרף לעם היהודי.

ליה שמטוב: להיות יהודי זה לא פשוט.

ליה שמטוב: אני גם רוצה לברך את צה"ל על הליך הגיור.

ליה שמטוב: נמצאים פה איתנו היום חניכי קורס נתיב.

ליה שמטוב: קיבלנו מכתב ברכה משר המשפטים מר נאמן.

ליה שמטוב: במכתב הוא משבח מאוד את צה"ל על העבודה שהם עושים בתחום הזה.

ליה שמטוב: כידוע, בישראל נמצאים מעל 300 אלף איש שאינם יהודים.

ליה שמטוב: בעיני יש להם פוטנציאל להתגייר.

ליה שמטוב: לצערי אנחנו שומעים שמספר המתגיירים כ-6000 איש בלבד.

ליה שמטוב: מעל 60% הם יוצאי אתיופיה ו-30% הם מחבר העמים.

ליה שמטוב: ב-2009 התגיירו 1800 איש.

ליה שמטוב: זה מספר קטן.

ליה שמטוב: מתוך 300 אלף זה קצת יותר מחצי אחוז.

ליה שמטוב: זה מדאיג.

ליה שמטוב: אנשים רוצים להתגייר והרבה נשברים בדרך כי זה הליך קשה.

ליה שמטוב: מערך הגיור הועבר ממשרד קליטת העלייה למשרד ראש הממשלה.

ליה שמטוב: אני כתבתי עוד לפני הפגרה מכתב לראש הממשלה כדי לדעת מה קורה עם מערך הגיור ומה הם התקציבים שעברו ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה וכן שאלתי על כל פעילות הגיור בכללה.

ליה שמטוב: היום נשמע את מר מולי יסנזון שיספר לנו על זה.

ליה שמטוב: נפתח את הדיון לכל מי שרוצה לדבר על הנושא.

ליה שמטוב: חשוב מאוד שמערך הגיור יתחיל בפרסום כי בכל זאת צריך לפרסם את הדברים יותר בתקשורת הרוסית ולהסביר את כל התהליך.

ליה שמטוב: נמצאים איתנו חברי כנסת מכל המפלגות.

ליה שמטוב: גם מכון עיתים מיוצג פה.

ליה שמטוב: מר מולי יסלזון בבקשה.

שמואל יסלזון: בוקר טוב.

שמואל יסלזון: תודה רבה על ההזמנה לוועדה.

שמואל יסלזון: כל שנה לקראת שבועות זו באמת הזדמנות לברך את הגרים שנמצאים בהליך הזה, שעוברים אותו ואנחנו מקווים שיצטרפו כמה שיותר.

שמואל יסלזון: לגבי סיכום פעילות 2009 ויעדים ל-2010.

שמואל יסלזון: אגף הגיור במשרד ראש הממשלה בשנת 2009 למעשה עוד לא קיבל אחריות לכל מה שקורה במכוני הגיור ולכן עיקר ההתמקדות שלנו היתה שינויים פנימיים בתוך מערך הדיינים והנהלת בית הדין.

שמואל יסלזון: יישמנו מיידית את הלקחים של ועדת ביקורת שהיתה לגבי נהלים של תשלומים לדיינים לפי הנחיות נציבות שירות המדינה.

שמואל יסלזון: בוצעה עבודת מטה לשינוי לצורך תשלום לפי החלטת הממשלה כאשר אנחנו נמצאים היום לקראת סיומה ביחד עם אגף משכורות במשרד האוצר, בשילוב של הנציבות, מחלקה משפטית וכוח אדם.

שמואל יסלזון: צריך להבין שאנחנו הקמנו אגף חדש במשרד ראש הממשלה.

שמואל יסלזון: אושר המבנה של האגף והתחלנו לאייש תקנים.

שמואל יסלזון: מהם קלטנו 10 דיינים חדשים שנוספו למערכת הגיור, קליטת ראשי תחומים, יועץ משפטי, סטודנטים ואחרים.

שמואל יסלזון: קיבלנו הנחיות חדשות מאת הרב הראשי, הרב שלמה משה עמאר בקשר להתעסקות דייני הגיור בתחילת הליך הגיור, בנוכחות שלהם , ביצוע בריתות.

שמואל יסלזון: הרעיון היה ליצור ממשק ישיר בין הדיינים שהם הדיינים שהם הסמכות ההלכתית לבין אותם מתגיירים מתחילת הדרך.

שמואל יסלזון: בהתאם לכך הכנו טיוטה לשינוי כללי הדיון שנבעו מתוך ההנחיות של הרב הראשי.

שמואל יסלזון: הוקמו 4 הרכבים של בתי דין שמיועדים לאוכלוסייה האתיופית שפועלים בתוך מרכזי הקליטה.

שמואל יסלזון: דיינים שלנו יוצאים למרכזי הקליטה מתוך דאגה לרווחתם של העולים ומשפחותיהם.

שמואל יסלזון: הקמנו מוקד ארצי שפעל בהתחלה בשלב ניסיוני לתת מענה הולם יותר למבקשים בתוך ההליך חוץ מהמחוזות, וכרגע אנחנו פועלים להקמת מערכת מחשוב שהתחלנו להקים אותה למענה פניות המוקד וציבור.

שמואל יסלזון: אושרה תוכנית פרוגרמה לשכירת מבנים חדשים.

שמואל יסלזון: כמעט השלמנו את היציאה מתוך מבנים שהיו בשכירות בתוך בתי הדין הרבניים והתחלנו לשכור מבנים ייעודיים לבתי הדין שלנו.

שמואל יסלזון: הוקמו הרכבים ייעודיים לטיפול בנוער והתחלנו תוכנית פילוט בעניין הזה, והוקמו הרכבי דיינים מיוחדים לטיפול בתיקים שנתקעו משנים קודמות ולתת לאנשים האלה את הסעד בשביל לראות איך אפשר לקדם הליך הגיור שלהם.

שמואל יסלזון: כל בסיס הנתונים הועבר למשרד ראש הממשלה שהיה בהנהלת בתי הדין, וכעת שוקדים על פיתוח של תיקים סרוקים ביחד עם המחשוב.

שמואל יסלזון: ננקטו פעולות בשנת 2009 להעברת התקציב ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה כיישום המלצות ועדת חלפון.

שמואל יסלזון: הושתו מספר הליכי גיור שנוגעים להנפקת תעודת המרה.

שמואל יסלזון: אחד מהיעדים שלנו היו לפשט את הנושא של הנפקות תעודות ההמרה.

שמואל יסלזון: כך שהיום למעשה בשלב המקווה, בשלב הסופי של הגיור, במקום עצמו נחתמת תעודת הגרות, עוברת אלינו למשרדים על מנת שנוכל להנפיק את תעודת ההמרה.

שמואל יסלזון: זה פישט המון הליכים בדרך.

שמואל יסלזון: הוקמה תשתית להתקשרויות עם אוהלים, מועצות דתיות, סיוע בבירור יהדות, העסקת עובדים נוספים.

שמואל יסלזון: אלו דברים שכרגע נמצאים במכרזים ואני מקווה מאוד שנוכל להפעיל אותם מיידית.

שמואל יסלזון: לגבי הנושא של מספרים ותעודות המרה.

שמואל יסלזון: בשנת 2009 הונפקו 6212 תעודות המרה.

שמואל יסלזון: 60% מהם ליוצאי אתיופיה, 29% ליוצאי חבר המדינות שהזכרת היושב ראש בהתחלה, כאלה 1810 תעודות, ועוד 11% תעודות ליוצאי מדינות שונות מכל העולם.

שמואל יסלזון: ביחס לשנה הקודמת היתה יציבות במספרים שנשמרת די הרבה לאורך השנים.

שמואל יסלזון: כ-6000 תעודות המרה שהונפקו.

שמואל יסלזון: אני אתייחס לתעודות המרה מול דיונים בבית הדין.

שמואל יסלזון: צריך להבין שדיונים בבית הדין אלו נתונים פנימיים של הליך שלא הסתיים.

שמואל יסלזון: הם לא כוללים נתוני ילדים שנמצאים בתוך תיקי ההורים.

שמואל יסלזון: לכן הנתון הרשמי שאנחנו מפרסמים הוא נתון שאנחנו עומדים מאחוריו וזה הנפקת תעודת המרה רשמית שאיתה אדם יכול ללכת למשרד הפנים.

שמואל יסלזון: כל המספרים שיצאו בצורה זו או אחרת אינם רלוונטיים ואינם משקפים נאמנה את סיום ההליך שלזה כולם מייחלים.

שמואל יסלזון: היעדים שלנו לשנת 2010 , שתי מטרות כלליות.

שמואל יסלזון: אחת, כל עולה אזרח ישראל שעולה מכוח חוק השבות יוכל להיכנס לכיתות הגבלה.

שמואל יסלזון: אנחנו נשאף בשנת 2010 ליצור מצב שהם יוכלו להיכנס לכיתות ללא הגבלה בכל הארץ בשפתם.

ליה שמטוב: מה עם חוק כניסה?

שמואל יסלזון: אני עוד לא מתייחס לזה כרגע.

שמואל יסלזון: קודם כל לאזרחי מדינת ישראל.

שמואל יסלזון: מי שאינו אזרח אמור לעבור ועדת משותפת של משרד הפנים.

שמואל יסלזון: המטרה הראשונה שהגדיר ראש מערך הגיור הרב דרוקמן ליצור מצב שכל עולה יוכל להיכנס לתהליך.

שמואל יסלזון: לפתוח את כל שערי הלימוד.

שמואל יסלזון: מטרה שנייה ששמנו לנגד עינינו והיא כבר מבוצעת בפועל, שכל מי שלמד יגיע לבית הדין.

שמואל יסלזון: זו היה אחד הדברים שחסם אנשים לשערי בית הדין.

שמואל יסלזון: הנושא הזה בוטל.

שמואל יסלזון: לא רק זה, בעקבות הנחיות של הרב עמאר, אנחנו התחלנו באיזשהו פיילוט שנבדק בחצי השנה האחרונה, כל תלמיד בכיתה אחרי חודשיים יפגוש את בית הדין.

שמואל יסלזון: בדיון בבקשה לגיור הנגישות לבית הדין תהיה מלאה.

שמואל יסלזון: בתום לימודיהם יוזמנו כל התלמידים לבית הדין, ויצרנו היום מערכת שאמורה לתת סעד לאותם אנשים שלא עברו את בית הדין בשיתוף עם הכיתות לדאוג איך אפשר לפי הנחיות בית הדין לעזור להם לחזור בחזרה להליך ולסיים אותו כמו שצריך.

שמואל יסלזון: הכיוונים המרכזיים לעשייה ב-2010 קשורים בנושאים של פרסום ושיווק.

שמואל יסלזון: החל מה-1 בינואר 2010 קיבלנו את תקציב משרד הקליטה ורק אז התחלנו מבחינה רשמית משפטית להתחיל לדבר על תקציבים.

שמואל יסלזון: התקציב עבר ולכן הנושאים האלו של פרסום, של שיתוף וסיוע לעמותות, אגף הגיור יסייע לעמותות בשנת 2010, יצור המשכיות ביחד עם משרד המשפטים.

שמואל יסלזון: ההמשכיות הזו אושרה לגבי כל אותם מבחני תמיכות.

שמואל יסלזון: אני מקווה שבחודש הקרוב אנחנו נצא בפרסום על העניין הזה אחרי שזה עבר את האישור של משרד המשפטים ומחכים לניסוחים הסופיים שנגזרו מהחלטות של בג"ץ.

שמואל יסלזון: לכן אגף הגיור יפרסם, ישווק מסגרות הכשרה, יאתר קהלי יעד חדשים, יתקצב ויקפח את מכוני ואולפני ההוראה.

שמואל יסלזון: זה דבר שאנחנו נערכים אליו עכשיו בעקבות קבלת התקציב בפועל, לפני כשבועיים אחרי שזה עבר את כל הוועדות בכנסת, יפתח ויעודד תוכניות למידה מגוונות, יאתר ויגייס משפחות מארחות.

שמואל יסלזון: ובעניין האחרון צריך להצדיע לכל אותם אזרחים שמסייעים לעולים בדרך הלא פשוטה הזאת בהתנדבות מלאה, אירוח בשבתות ובחגים, לוקחים אותם לבתים ולמעשה נותנים להם את הכתף בשביל להצליח בהליך הזה.

שמואל יסלזון: אגף הגיור יגבש תוכניות עבודה בתיאום עם מכוני הכשרה ל-5 שנים הקרובות על סמך ממצאים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שיושבת הראש ציינה מקודם, ואני מקווה מאוד שביחד אנחנו נוכל לעמוד ביעדים של 2010.

שמואל יסלזון: השינוי המהותי שקורה כעת אם זה ברמה של הדיינים משנת 2009 תוספת דיינים ושדרוג של ההליכים הפנימיים בעקבות הנחיות של הרב עמאר, בנוסף לקבלה שלנו כרגע והוצאה של תמיכות וכספים לעמותות לא יביא לגידול מיידי ולעלייה במספרי הגיורים כי צריך להבין שהתהליך הזה לוקח כשנה.

שמואל יסלזון: רק אחרי שנה נראה את הפירות.

שמואל יסלזון: לכן משנת 2010 עיקר העבודה והמאמץ שלנו יהיה ליצור מסגרות שיוכלו לקלוט את אותם תלמידים, ופה אני קורא גם לוועדה לקרוא לאותם אנשים ולהצדיע לאותם מתגיירים שחרף הדברים ששומעים בתקשורת, חרף הבעיות שיש, ויש בעיות, אנחנו מכירים אותן ואנחנו מנסים להתמודד איתן, ורישומי נישואים בנושאים שקשורים לבני זוג שאינם יהודים, אינם אזרחים, בכל זאת לא חלה ירידה.

שמואל יסלזון: צריך לציין את זה לזכות עולים.

שמואל יסלזון: בפועל בדיקות פנימיות, גם אם לא עלו מספרי תעודות ההמרה 10% גידול בתלמידים יוצאי חבר העמים בכיתות וגם הגיור בהתאם.

שמואל יסלזון: אני מקווה שבשנת 2010 נוכל לדווח על צמיחה במספרי לומדים עם הזרמת התקציבים לשטח, ואני מקווה שבשנת 2011 נוכל לראות את זה בביטוי הגרים.

שמואל יסלזון: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: חברת הכנסת מרינה סולודקין.

מרינה סולודקין: אנחנו מברכים את הפעילות של אגף הגיור במשרד ראש הממשלה.

מרינה סולודקין: מהדברים שלך אני לא הבנתי למה חוק כניסה לא חל?

מרינה סולודקין: לפי חוק השבות נכנסים לפי חוק כניסה.

מרינה סולודקין: כולם עוברים את הגיור.

מרינה סולודקין: זאת אומרת שהאחרים שנכנסים לפי חוק כניסה לא יכולים ללמוד לגיור.

מרינה סולודקין: זו השאלה שלי.

מרינה סולודקין: למה ההבדלים האלה?

שמואל יסלזון: בכל מה שקשור למי שאינם אזרחי ישראל.

שמואל יסלזון: יש ועדה משותפת של משרד הפנים במדיניות שלו ומערך הגיור.

שמואל יסלזון: ישבנו איתם, שר הפנים היה גם מעורב בעניין וביקש מהצוותים המקצועיים להכין צורה שונה של נוהל שונה של אותה וועדה.

שמואל יסלזון: הושגו הבנות.

שמואל יסלזון: זה מחייב אותנו לשנות כללי דיון של הרב הראשי ואנחנו כרגע נמצאים בשלב הזה.

מרינה סולודקין: אז זה עומד על הפרק?

שמואל יסלזון: כן.

שמואל יסלזון: בפרוש כן.

ליה שמטוב: אביגדור לויתן ממשרד הקליטה בבקשה.

אביגדור לויתן: שלום לכולם.

אביגדור לויתן: משרד הקליטה טיפל בנושא ההכנה לגיור במשך 6 שנים, מ-2004 ועד 2010.

אביגדור לויתן: כמשרד עם כל השלוחות, התחיל עם ציפי לבני והמשיך עם כל השרים האחרים.

אביגדור לויתן: עשינו עבודת קודש כמשרד קליטה.

אביגדור לויתן: הכנו מערכת הכנה לגיור מאוד טובה, מאוד יעילה.

אביגדור לויתן: לצערנו כתוצאה מהחלטת הממשלה בפברואר 2008 הנושא עבר למשרד ראש הממשלה, ובגלל שזו ישיבה חגיגית אני לא אגיד מה היו הסיבות שזה עבר.

אביגדור לויתן: אני רק אצטט מה שאמר מנכ"ל משרד הקליטה שטען: "משרד הקליטה העביר בסוף 2009 למשרד ראש הממשלה את האחריות לגיור בצורה מסודרת".

אביגדור לויתן: הנפילה הגדולה שיש היום במספר הלומדים במיוחד אלה שלומדים בעמותות הציבוריות, כאשר לוקחים נושאים שמשרד הקליטה רואה בהם יעד מרכזי ומתן שירותים לעולים ומעבירים את זה למשרד אחר מתוך סיבות שאני לא אכנס אליהם כדי לא להרוס את האווירה החגיגית כאן.

אביגדור לויתן: מי שירצה אני אתן לו את כל הסיבות.

אביגדור לויתן: המצב הוא כמות שהיה.

אביגדור לויתן: אני רוצה להזכיר לכולם, אנחנו נמצאים היום מספר ימים לפני חג השבועות.

אביגדור לויתן: במשך 6 שנים ביום הזה בערב היינו עושים עצרת עם 1500 לומדים והשנה זה לא מתקיים.

אביגדור לויתן: בשנה שעברה במסגרת העמותות היו כ-1400 לומדים.

אביגדור לויתן: אני לא יודע כמה יש היום.

אביגדור לויתן: כמה יש במכון אני יודע מכיוון שהם צריכים לתת את הדוחות עדיין כדי לשלם את שנה שעברה.

אביגדור לויתן: מה שאני רוצה לומר לכל הציבור כאן, היה פרסום בעיתון שהאשים את משרד הקליטה שהוא העביר בצורה לא נכונה את הנושא למשרד ראש הממשלה.

אביגדור לויתן: אני רוצה לומר כאן, ההעברה היתה הכי מסודרת שאפשר.

אביגדור לויתן: ישבתי עם מנהל האגף הנבחר פעמיים ועם העובד שלו, העברנו את כל המסמכים עוד בסוף 2009 ולבוא ולהאשים בתקשורת את משרד הקליטה שבמשך 6 שנים עשה עבודת קודש זה דבר של יכופר.

אביגדור לויתן: הערה אחרונה.

אביגדור לויתן: התקציב שהיה אצלנו בינואר, ושזה יהיה לפרוטוקול, אנחנו העברנו את זה לאגף התקציבים באוצר.

אביגדור לויתן: ב-28 לאפריל משרד ראש הממשלה משך את הכספים מאגף התקציבים באוצר.

אביגדור לויתן: למה במשך 4 חודשים התקציב לא נלקח?

אביגדור לויתן: אולי בגלל זה אין היום סיוע ותמיכה לעמותות וגם לשלם חובות לרפורמי ולאחרים.

אביגדור לויתן: זה רציתי להעמיד בתחילת הישיבה.

אביגדור לויתן: אני מברך את כולם ואני מקווה שכולם יצליחו בעבודת הקודש.

אביגדור לויתן: תודה.

ניצן הורוביץ: אני קודם כל רוצה להודות ליושבת הראש של הוועדה על הדיון הזה ובכלל על העיסוק שלך בנושאים האלה.

ניצן הורוביץ: זה תפקידה של ועדת עליה וקליטה.

ניצן הורוביץ: אני קודם כל רוצה להגיד לפני שאני אתייחס לנושא ולו למען היושר האינטלקטואלי שאני בעד הפרדת הדת מהמדינה ואני לא חושב שמדינה כמדינה צריכה לעסוק בגיורים או המרות דת ושפקידי מדינה צריכים לעסוק הלכתיים.

ניצן הורוביץ: שני התחומים צריכים להיות נפרדים.

ניצן הורוביץ: לאחר שאמרתי זאת אם כן מדוע אני מתייחס לנושא?

ניצן הורוביץ: יש כאן גם שאלה של זכויות אדם.

ניצן הורוביץ: יש ציבור גדול מאוד של אזרחים שמעוניינים בגיור והמרת דת ויש תחושה שמערימים עליהם קשיים לא נחוצים.

ניצן הורוביץ: זה מצד המבקשים להתגייר.

ניצן הורוביץ: ויש גם אינטרס של המדינה שלנו שאותם אנשים שחפצים בכך אכן יתגיירו.

ניצן הורוביץ: ולכן בגלל המתאם הזה אני מדבר למרות ששוב אני מדגיש יש לי התנגדות עקרונית לכל העיסוק של המדינה בהמרות דת.

ניצן הורוביץ: לגופו של עניין, אני עיינתי בדוח הזה.

ניצן הורוביץ: אני גם מכיר את הנושא מדיונים קודמים.

ניצן הורוביץ: יש לנו תופעה של מספרי גיורים מאוד נמוכים לעומת מספר המבקשים.

ניצן הורוביץ: יש עיכוב בהנפקת תעודות המרה לאנשים שהשלימו את ההליך, ויש בעיות ברישום גרים לנישואים וקשיים בהכרה בגיורי חו"ל.

ניצן הורוביץ: מדוע הבעיות האלה? (1) בגלל שההרכבים הרבניים באינסטנציות מסוימות מחמירים מדי.

ניצן הורוביץ: הרי למה אנחנו מקיימים את הדיון הזה, לקראת חג השבועות, מגילת רות?

ניצן הורוביץ: אם זה היה תלוי בחלק מהאנשים האלה דוד המלך לא היה נהיה מלך ישראל.

ניצן הורוביץ: הן היו נשארות שם, רות ונעמי.

ניצן הורוביץ: (2) רף הילכתי גבוה ונוקשה.

ניצן הורוביץ: הרב אמסלם כאן יוכל להסביר טוב ממני את האפשרויות ההילכתיות שיאפשרו הכרה.

ניצן הורוביץ: הוא נוהג באומץ רב לדעתי.

ניצן הורוביץ: (3) הקושי בפתיחת תיקי נישואים ואפילו הייתי אומר בניגוד לחוק כאשר אנשים שעברו גיור באים ורבני עיר עושים שבת לעצמם ודוחים לעצמם.

ניצן הורוביץ: רבני עיר מסוימים כמו בראשון לציון ואשקלון.

ניצן הורוביץ: (4) התחושה הכללית שיש להרבה אנשים שעוברים את התהליך של עוינות כלפיהם.

ניצן הורוביץ: למשל חלק מהדרישות שיש לוועדת חריגים שדורשת שמתגיירים יעברו אחר כך חיים בקהילה דתית, אורח חיים חרדים אפילו, מה שהוא לחלוטין זר לנו ולא מקובל.

ניצן הורוביץ: כך שהשורה התחתונה היא שיש הרבה תסכול וייאוש מכל ההליך הזה, מה שמוביל אנשים מראש לא ללכת אליו או לנטוש אותו באמצע או להתנכר אליו מאוחר יותר.

ניצן הורוביץ: תופעה של נישואים בחו"ל ובכלל החרמת כל העסק הזה של הרבנות.

ניצן הורוביץ: כל עוד השיטה שלנו היא כפי שהיא שבה הדת היא חלק מהמדינה צריך לנהוג בצורה הולמת וראויה ועל פי חוק, כי חלק מהדברים כאן הם בניגוד לחוק.

ניצן הורוביץ: לכן אני משתתף בדיון הזה ולכן אני אמשיך ליטול חלק בניסיון לתקן את המערכת הזאת כך שתהיה מאירת פנים ומסבירת פנים לכל מי שנזקק לשירותיה.

ניצן הורוביץ: תודה.

ליה שמטוב: תודה חבר הכנסת ניצן הורוביץ.

ליה שמטוב: אתה בהחלט צודק.

ליה שמטוב: יש בדרך הרבה קשיים ואנחנו רוצים לעשות הכול כדי להקל על האנשים שרוצים להתגייר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מפנה את דבריי לדובר אגף הגיור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל הדיווח שלך היה טכני, מאוד בירוקרטי, וברגע שאני שומעת שהוקם מטה אני כבר נכנסת ללחץ.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל מה שקשור להקמת עוד איזשהו גוף בירוקרטי, כמו שאמר אביגדור, ואני הייתי אחד מהאנשים לפני שהייתי חברת כנסת בתוך המערך הזה של ניסיון להקל על הגיור ולעזור לעולים מחבר המדינות להתגייר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה קשור לדיינים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה דיברת על זה פעמיים, שלוש.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נראה לי שפה קבור הכלב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה תשלום לדיינים?

שמואל יסלזון: מאחורי הבירוקרטיה הזאת מצויים אנשים ומצויה מגמה.

שמואל יסלזון: הקמת אגף חדש במשרד ראש הממשלה היא עבודה בירוקרטית שמחייבת תקנים, שמחייבת תקציב על פי החלטה של ועדה בראשות מנכ"ל משרד הקליטה, מר ארז חלפון שאלו המלצות הוועדה.

שמואל יסלזון: אנחנו הולכים עקב בצד אגודל לאור המלצות הוועדה של משרד הקליטה בראשות המנכ"ל שלה.

שמואל יסלזון: לכן היה פה צעד בירוקרטי בהחלט, להעביר תקציבים, לבנות את המבנה, לעגן את כל המשאבים שהיו מפוזרים בכל מיני משרדי ממשלה כדי בסופו של דבר לתת סיוע לעולה.

שמואל יסלזון: המטרה הוגדרה לכל העובדים באגף, לתת את השירות הנכון לעולה, אם זה ברמה של דיינים, אם זה ברמה של פקידים, וגם לשכור שירותים מבחוץ.

שמואל יסלזון: לכן מה שמניע אותנו זו הרוח.

שמואל יסלזון: זו הרוח של "ואהבתם את הגר", זאת הרוח של קירוב עם כל המגבלות שאנחנו מכירים, חלקן אינן תלויות בנו, חלקן תלויות בנו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ברור לך שאתם לא פתאום התעוררתם בבוקר והייתם הראשונים כי זה נושא שמטופל שנים על גבי שנים.

שמואל יסלזון: ודאי.

שמואל יסלזון: בעבר עבדתי במכון למדעי היהדות בסוכנות היהודית, 8 שנים בתחום הזה.

שמואל יסלזון: אני מכיר אותו מהצד של העולים.

שמואל יסלזון: זאת הרוח בהתאם להנחיות מערך ראש הגיור שניתנה לכל העובדים לתת שירות לאותם אנשים שפונים.

שמואל יסלזון: הצעדים שננקטו גם הבירוקרטיים הם פרי הנחת העבודה הזאת.

שמואל יסלזון: יש עוד הרבה עבודה לעשות.

שמואל יסלזון: אנחנו לא נשקוט עד שניתן את אותו שירות שאנחנו צריכים לתת.

שמואל יסלזון: בנוגע למה שהתייחסת למשכורות.

שמואל יסלזון: היתה החלטת ממשלה לגבי שינוי תשלום לדייני הגיור.

שמואל יסלזון: הם קיבלו תשלום לפי תיקים.

שמואל יסלזון: סוג מסוים של תצורת תשלום שהוחלט עליה לפני מספר שנים.

שמואל יסלזון: גם בהמלצות דוח ועדת חלפון וגם על פי החלטת ממשלה נתבקשנו לשנות את תצורת התשלום הזאת.

שמואל יסלזון: זאת עבודה מול הנציבות, מול אגף כוח אדם, מול האוצר.

שמואל יסלזון: הוגשה טיוטה סופית של האוצר, צריכים את האישור שלהם כדי לשנות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה היה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ומה אתם עושים?

שמואל יסלזון: היה סוג שכר לפי תפוקות, לפי סוג שכר בכל שירות עובדי המדינה כמקובל במקומות אחרים.

שמואל יסלזון: הדיינים אינם בחוק הדיינים ולכן זה הציב בעיה.

שמואל יסלזון: אבל הפתרונות הם על פי משרד האוצר ואנחנו לקראת סיום בעניין הזה, לשנות את אותו נוהל, לא יעבדו דיינים לפי תפוקות, אלא יעבדו דיינים כמקובל בכל בתי המשפט לפי שכר שנקבע על פי משרד האוצר.

שמואל יסלזון: זו עבודה לא פשוטה ואנחנו לקראת סיומה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה זה כל כך חשוב?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה התייחסת אל זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה?

שמואל יסלזון: היתה ביקורת ציבורית על העניין הזה.

שמואל יסלזון: היו הנחיות מפורשות של הרב עמאר בנושא הזה גם מבחינה הלכתית.

שמואל יסלזון: האם דיין ראוי שיקבל שכר לפי אדם שבא לפניו או תיק שנידון לפניו שיכול לגרום בצורה זו, או אפילו חשד כלשהו של הטיה או של איזשהו עיוות אחר שיכול להיות ולכן בעניין אנחנו מסירים את העניין הזה והם יעבדו כמו דיינים שמקבלים שכר לא לפי תפוקות אלא לפי משכורת קבועה כשאר עובדי המדינה.

שמואל יסלזון: זה תיקון שאנחנו משלימים אותו בזמן הקרוב ביותר.

ליה שמטוב: השר יולי אדלשטיין שלח ברכה לקראת חג השבועות ופה נמצא מישהו מהמשרד שלו.

ליה שמטוב: כמה מילים.

קריאה: השר נמצא בועדת שרים לענייני קליטה.

קריאה: אחד הנושאים שעל סדר יומה זה עניין הגיור.

קריאה: הוא מברך את הוועדה.

קריאה: הוא תמך בכל הנושא של מערך הגיור במשרד ראש הממשלה והוא מקווה שהנושא יתקדם ב-2010.

קריאה: הוא קורא לוועדה להמשיך לפקח והוא ישמח להשתתף בדיונים הבאים.

שלמה מולה: בהערת אגב לידידי הטוב ניצן הורוביץ.

שלמה מולה: אני לא בטוח שהפתרון הוא הפרדת דת ומדינה אבל כן צריך להפריד את הדת מהפוליטיקה.

שלמה מולה: עלינו לחבק את כל הזרמים, גם את הרפורמים וגם את הקונסרבטיביים לפחות בחלק של ההכנה לגיור.

שלמה מולה: עולי אתיופיה ממשיכים להתגייר.

שלמה מולה: מולי אני אאכזב אותך.

שלמה מולה: למרות שמשרד הקליטה בשנה הקודמת אפשרו לתת מיליון וחצי שקל לסייע לקליטת עולי אתיופיה באמצעות הסוכנות היהודית, מי שאמונים על הכנה לגיור לעולי אתיופיה הם שניים, אחד ממשרד החינוך והשני הרב מנחם ולדמן.

שלמה מולה: אם יש מישהו תואר יקיר לקליטה הרוחנית של עולי אתיופיה זה הרב מנחם ולדמן למרות שמשמיצים אותו.

שלמה מולה: בכל מקרה יש תוצאות.

שלמה מולה: משרד החינוך בהכנה לגיור והמכון "שבות העם" המסייעים בהכנה לגיור לא זוכים.

שלמה מולה: בתפקידי הקודם פניתי, ביקשתי מכם לסייע.

שלמה מולה: שום דבר, נאדה.

שלמה מולה: יש פה מחשבה אליטיסטית כיוון שמדובר באתיופים.

שלמה מולה: זה לא מעניין, זה לא חשוב, לא ניתן לזה כסף.

שלמה מולה: אבל ברוך השם שהרצון של האנשים להתגייר, להיקלט בחברה הישראלית נותן את הרוח הגבית להצלחה.

שלמה מולה: וצריך להגיד את הדברים האלה פה בוועדה גברתי יושבת הראש בצורה ברורה, צלולה.

שלמה מולה: אני לא יודע אם השינוי להעביר את עניין הגיור למשרד ראש הממשלה יעלה את מספר המתגיירים.

שלמה מולה: הסימנים שנראים לא כל כך מעודדים.

שלמה מולה: והתהליך הבירוקרטי הזה.

שלמה מולה: אני למשל הייתי נגד להעביר את האחריות ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה.

שלמה מולה: משרד הקליטה בראשות אביגדור לויתן יכולים היו להמשיך לעבוד עם משרד ראש הממשלה.

שלמה מולה: עובדי הקליטה במשרד הקליטה יכלו לסייע יותר.

שלמה מולה: יש להם ניסיון.

שלמה מולה: אם נמצאים בקשר יומיומי.

שלמה מולה: אני מקווה שאנחנו טועים.

שלמה מולה: אני לא יודע.

שלמה מולה: אנחנו עדים להקשחת העמדות של הרבנים.

שלמה מולה: מבחינה רוחנית במקום לנהוג כבית הלל ממשיכים לנהוג כבית שמאי.

שלמה מולה: מאוד נחמד לבוא לישיבה חגיגית, לבוא לומר אנחנו מחבקים את הגר.

שלמה מולה: אני אומר לכם, כל מתגייר עובר מדורי גיהנום.

שלמה מולה: לא רק בתהליך הגיור, גם אחרי שהוא התגייר רודפים אחריו, אם הוא מקיים מצוות, לא מקיים מצוות, שבת, לא שבת, איפה הוא נמצא.

שלמה מולה: לא פעם היינו עדים לביטול גיור ולהשמצות.

שלמה מולה: אנשים רצו להתחתן.

שלמה מולה: אומרים להם, מה פתאום?

שלמה מולה: הגיור שלך לא מקובל.

שלמה מולה: מה זה הדבר הזה?

שלמה מולה: לך לרב הזה, יש איזה רב שעושה טובות.

שלמה מולה: אי אפשר.

שלמה מולה: זו שערורייה שאין כדוגמתה.

שלמה מולה: אנחנו פשוט לא נוגעים בדבר האמיתי.

שלמה מולה: עוד פעם מביאים מספרים ונתונים.

שלמה מולה: מ-2005 עד היום העניין הוא לא חסר כסף.

שלמה מולה: המדינה מוכנה להשקיע מיליוני שקלים.

שלמה מולה: אבל ההתנסות הזאת, זה מס שפתיים, אף אחד לא פותח את הלבבות.

שלמה מולה: לא בכדי אני הערתי כאשר הרב אמסלם אמר, אפשר לנהוג בגיור אחרת.

שלמה מולה: שופכים עליו קיתונות של בוז בעיתונות החרדית.

שלמה מולה: כל הפוליטיקאים משמיצים אותו.

שלמה מולה: אומרים לו, לא ניתן לך להיבחר שנית בש"ס.

שלמה מולה: דברים מסוג זה.

שלמה מולה: למה?

שלמה מולה: גם המכונים המשותפים צריכים לעבור לגישה אחרת, הכנות אחרות, יותר מקלות.

שלמה מולה: יש חקיקה שעומדת על הפרק, אולי זה יעזור.

שלמה מולה: אבל הגישה שלנו היא גישה מוטעית, המספרים לא עולים.

שלמה מולה: אם יש עמותות שעושות הכנה לגיור למה לא לסייע להן?

שלמה מולה: למה לא לתת להם תקציבים?

שלמה מולה: הרי בסופו של דבר אותם בתי הדין מגיירים אותם.

שלמה מולה: למה שוב זה צריך להיות מונופול מסוים?

שלמה מולה: אם המכונים המשותפים רוצים להכין לגיור שיכינו, אם מכון שבות עם שיכין.

שלמה מולה: לא יכול להיות רב לקבוצה?

שלמה מולה: למה לא? למה לא להזרים תקציבים בדרכים מקובלות?

שלמה מולה: גם הגישה של אנשים שהשתקעו בארץ מספר שנים ורוצים להתגייר.

שלמה מולה: הם נמצאים בארץ.

שלמה מולה: אף אחד לא מעלה על דעתו שהם יגורשו מחר.

שלמה מולה: מה זה הוועדה הבין משרדית הזאת?

שלמה מולה: בוועדה בין משרדית, איך אני יכול להגיד לא בא לי על האיש הזה?

שלמה מולה: לא רוצה שהוא יהיה אזרח ישראלי.

שלמה מולה: למה?

שלמה מולה: הוא סיני, הוא אתיופי, הוא מקמרון.

שלמה מולה: אז בוועדה הבין משרדית לא יקבלו החלטה.

שלמה מולה: אז יטרטרו את האדם הזה.

שלמה מולה: למה לא להקל?

שלמה מולה: זו שאלה פשוטה.

שלמה מולה: הועדה הבין משרדית היא ועדה סטטוטורית?

שלמה מולה: מי הקים אותה?

שלמה מולה: מי אחראי עליה?

שלמה מולה: אם הוועדה הזאת מקבלת החלטה אצל מי מערערים?

שלמה מולה: מי יושב הראש של הוועדה הבין משרדית הזאת?

שלמה מולה: על פי איזו תקנה היא הוקמה?

שלמה מולה: בוועדה הבין משרדית אם האדם רוצה להתגייר, מטרטרים, שולחים אותו הביתה.

שלמה מולה: עד שיקבל טלפון מהם, 3 שנים עוברות.

אלכס מילר: כנראה שהאנשים שנמצאים בצומת קבלת ההחלטות לא כל כך מבינים את הבעיה שמדינת ישראל נמצאת בה.

אלכס מילר: קודם כל הבעיה הדמוגרפית.

אלכס מילר: ללא עלייה מברית המועצות וללא העלייה של שנות התשעים מדינת ישראל היתה מוצאת את עצמה במצב שהמיעוט הופך לרוב.

אלכס מילר: העלייה של שנות התשעים הצליחה להציל את העניין הדמוגרפי.

אלכס מילר: אנחנו לפני המשבר הבא.

אלכס מילר: הכול עניין של רצון.

אלכס מילר: אם יהיה רצון כל ההליך יהיה הרבה יותר קל ויותר מסיבי.

אלכס מילר: כפי שהדברים הם היום יוצאים ידי חובה.

אלכס מילר: יש כמות מסוימת של גיורים שצריך לעשות ועל פי רשימה כזאת עובדים.

אלכס מילר: אני כן חושב שעם אותן הצעות חוק שמקדמת מפלגת ישראל ביתנו יחד עם שאר חברי הכנסת שמעוניינים בפתרון הבעיה, בסופו של דבר אנחנו מדברים על הסכמים קואליציוניים שנחתמו עם מפלגת השלטון.

אלכס מילר: אם מקבלי ההחלטות יבינו לעומק את הבעיה הדמוגרפית הנושא הזה גם הוא יבוא על פתרונו.

אלכס מילר: תודה.

ישראל רוזן: שלום לכולם.

ישראל רוזן: אני זה שייסדתי את מנהל הגיור שהיום נקרא מערך הגיור כבר ב-95 מטעם הראשון לציון דאז הרב בקשי דורון.

ישראל רוזן: עמדתי בראשו עד שנת 2000.

ישראל רוזן: מאז אני אחד מדייני הגיור ומעורה בכל הנושאים.

ישראל רוזן: כדיין מכהן אני מנוע וגם אין לי עניין למתוח ביקורת.

ישראל רוזן: אני רוצה לומר דווקא במעמד זה של ערב חג השבועות צריך לשנות את כל האווירה שישנה כאן בחדר הזה ובתקשורת סביב עולם הגיור.

ישראל רוזן: רבותיי, נפל דבר בישראל.

ישראל רוזן: יש בישראל היום גיורים שלא היו מימות מתן תורה.

ישראל רוזן: לא היה היקף כזה של גיורים מעולם.

ישראל רוזן: כל מי שבקי בהיסטוריה ובספרות ההלכה.

ישראל רוזן: מדובר בהארת פנים ובזרועות פתוחות ובעיניים דומעות.

ישראל רוזן: אל תאמינו לכל הסיפורים ששמעתם פה עכשיו.

ישראל רוזן: קל מאוד לדבר על הקשחה.

ישראל רוזן: אני לא בטוח שמי שדיבר על כך היה וראה מקרוב.

ישראל רוזן: יש 50 אלף גיורים בשנות מנהל ומערך הגיור.

ישראל רוזן: הגיור הרווח בישראל שלא היה מעולם הוא בשביל הזר.

ישראל רוזן: בדרך האמצע הוא זוכה לביקורת מימין ומשמאל.

ישראל רוזן: הגיור הזה נקלט עם כל זה שהתקשורת מבליטה על פלוני אלמוני שלא רוצים לרשום אותו ועל כך שמבטלים גיורים.

ישראל רוזן: רבותיי, היום יש בישראל קהל גרים של עשרות אלפים שהתגיירו והם נושאים בגאווה את גיורם.

ישראל רוזן: אני מקרב אותם אישית על שולחני.

ישראל רוזן: אין שבת שאין אצלי מתגיירים.

ישראל רוזן: הם לא מתביישים בכך.

ישראל רוזן: הם הפכו להיות שליחי הגיור.

ישראל רוזן: יש בישראל פטריוטיות מצד אלה שעברו את תהליך הגיור.

ישראל רוזן: אבל הדגש פה היום הוא על כיוון של חבר העמים ושם אני באמת רואה את הגיורים הכי שופעי דמעות והכי שופעי חזרה לשורשים כפי שהרב אמסלם מרבה להתבטא, על חזרה לזרע ישראל, ואנחנו רואים את זה יום יום בבית הדין.

ישראל רוזן: אני גיירתי אלפים במשך 15 השנים שאני מעורב בזה.

ישראל רוזן: פעם בשבוע, אני יושב בתוך הרכב עם חבריי ועיניי זולגות דמעות מחדש שבוע, שבוע.

ישראל רוזן: בדרך כלל.

ישראל רוזן: שתי נקודות.

ישראל רוזן: נוכל להתקדם בהרחבה אם נשנה את הכיוון של האווירה.

ישראל רוזן: גם אפילו אם יש לנו בעיות בירוקרטיות.

ישראל רוזן: ויש בעיות.

ישראל רוזן: לא צריך להדגיש אותן.

ישראל רוזן: בואו נשים את הזרקור דווקא על הצד החיובי.

ישראל רוזן: להפסיק עם האווירה הכבדה.

ישראל רוזן: רבותיי, לא בולשים אחרים.

ישראל רוזן: זו עלילת דם.

ישראל רוזן: אין שום בילוש מטעם מערכת הגיור.

ישראל רוזן: העלילות הללו הן עלילות תקשורתיות.

שלמה מולה: אתה ממש לא מדייק.

ישראל רוזן: אני מדבר על עם ישראל למרחביו.

ישראל רוזן: יש ימין ושמאל דתי, ויש ימין ושמאל פוליטי.

ישראל רוזן: הגיורים מתקבלים והן באות בברית הנישואים.

ישראל רוזן: אז אם רבנות זאת לא לרשום רושמים במקום אחר.

ישראל רוזן: כל הצפת הדוגמאות הללו גורמות לכך שהרבה לא ירצו לבוא.

ישראל רוזן: בואו נעזור את הביקורת הזאת כדי למשוך.

ישראל רוזן: אני אומר בואו נעשה שביתת נשק מביקורת 3 שנים.

ישראל רוזן: תנו 3 שנים של חסד ותראו שהגיור יוכפל או יושלש.

ישראל רוזן: אבל רק תהיו חיוביים.

ישראל רוזן: נקודה נוספת.

ישראל רוזן: שיווק, פרסום בקרב קהל היעד הפוטנציאלי שכרגע הוא בעיקר יוצאי חבר העמים.

ישראל רוזן: אני מציע לרתום למשימה הזאת את המתגיירות עצמן.

ישראל רוזן: בגלל הילודה.

ישראל רוזן: ברור לכול שהמניע העיקרי הוא הילודה.

ישראל רוזן: לכן המתגיירות הן כ-80% בגיל הפריון.

ישראל רוזן: אותן צריך לרתום.

ישראל רוזן: כל הגיור בעיניי הוא עולם נשי החל מרות המואבייה.

ישראל רוזן: היה צריך שנשים ילמדו ויובילו את כל העניין והן גם יהיו המערכת המנהלית.

ישראל רוזן: הייתי שמח אילו הן היו גם הדיינות אבל לפי ההלכה זה לא ניתן.

ישראל רוזן: אבל את כל השאר אפשר.

ישראל רוזן: האווירה צריכה להיות חוט של חסד משוך על רות המואבייה וכל עולם הגיור צריך להיות עליו משוך חוט של חסד.

ישראל רוזן: אם השיווק יהיה טוב, אם נרד מהאווירה הכבדה שאופפת את כל עולם הגיור יכולנו לרתום שתי קבוצות והן חב"ד וש"ס.

חיים אמסלם: אנחנו לפני חג השבועות ובמרבית בתי המדרש לומדים את מגילת רות.

חיים אמסלם: קיבוץ הגלויות הוא בהכרח השבת בנים לחיק היהדות.

חיים אמסלם: זה צו השעה, זה חזון הנביאים, זה דבר מתבקש, לזה ציפינו כל השנים.

חיים אמסלם: צריך להשיב את האובדים והנידחים.

חיים אמסלם: מי הם האובדים והנידחים?

חיים אמסלם: הם אלה, אחינו שבאורך הגלות התרחקו במידה מסוימת.

חיים אמסלם: כאשר מדברים על מרבית קהל המעומדים לגירות קוראים להם הגויים מזרע ישראל.

חיים אמסלם: יש לנו זרע ישראל ויש לנו בני יעקב.

חיים אמסלם: מי שהוא לאבא ואימא יהודיה אז הוא יהודי, מי שאימא שלו יהודיה אפילו שאביו גוי אז היהודי ומי שלהיפך אמו שלו גויה ואביו יהודי הוא זרע ישראל.

חיים אמסלם: לכן כאשר מדברים על גיור המוני גויים אני כבר כאן שם את המעצור הראשון.

חיים אמסלם: אין לי עניין לגייר גויים.

חיים אמסלם: הדת היהודית היא לא דת מיסיונרית והיא לא מחפשת להגדיל את מצבת תושבי מדינת ישראל בהבאת גויים למיניהם.

חיים אמסלם: אבל מי שדם יהודי זורם בעורקיו אז צריך לאותם שחפצים לחלוק את גורל העם היהודי, צריך לעזור להם ולהקל עליהם וזה ניתן על פי ההלכה.

חיים אמסלם: עכשיו אנחנו נפגשים בוועדות.

חיים אמסלם: אני באופן אישי נותן שיעורים, הרצאות, כתבתי מאמרים וספרים.

חיים אמסלם: קיבלתי על הראש.

חיים אמסלם: קטן עלי.

חיים אמסלם: אני יודע שאני עוסק בדבר מצווה.

חיים אמסלם: אל תרחמו עלי.

חיים אמסלם: אתם זוכרים את התקופה שהיינו שומעים, מבטלים גיור והשערוריות?

חיים אמסלם: אתם שומעים את זה לאחרונה?

חיים אמסלם: לא.

חיים אמסלם: יש פה במה שאמר הרב רוזן הרבה אמת.

חיים אמסלם: כשהיתה תמימות דעים שביטול גיור הוא מושג לא הלכתי והוא לא בסדר אז גם אלה שהעיזו לבטל גיור הבינו שהם נכנסו לשדה מוקשים ולא כדאי להם להמשיך.

חיים אמסלם: חוץ מהספרים שלי כתבתי חוברת מיוחדת הנקראת "לבי למחוקקי ישראל" במיוחד על הסעיף הזה של ביטול גיור.

חיים אמסלם: אין הקומץ משביע את הארי.

חיים אמסלם: יש לנו מאות אלפים שהם בקטגוריה שצריך לעזור להם.

חיים אמסלם: והמנגנון הקיים הוא לא מספיק.

חיים אמסלם: כאשר דיברנו מקודם שדיינים מקבלים תיק אני מסכים שזה לא בסדר.

חיים אמסלם: דיין גיור הוא לא סרח עודף על מערך הדיינים.

חיים אמסלם: הוא דיין והוא עוסק במלאכת קודש והוא צריך לקבל את משכורתו בצורה מסודרת.

חיים אמסלם: רבותיי, ישנו תהליך והוא חיובי.

חיים אמסלם: בישיבה חגיגית אני לא רוצה לדבר על דברים שליליים.

חיים אמסלם: כמי שעוסק בנושא הזה ואני מופיע הרבה בבתי מדרש.

חיים אמסלם: באותם מקומות באים גם דייני גיור לשמוע מה אני אומר.

חיים אמסלם: אז אני לא נמצא במערך בתי הדין של הגיור אבל כן הלכתי לבקר במקומות שמלמדים כי רציתי להתרשם וכן יצא לי לדבר עם דייני גיור, לשמוע מהם ולהשמיע להם.

חיים אמסלם: שינוי אמיתי וסוחף לא יהיה אם לא תהיינה הלכות והנחיות ברורות מלמעלה, ברורות לדיינים וגם למתגיירים.

חיים אמסלם: בנוסף הגדלת מערך הדיינים והסדרת תנאיהם.

חיים אמסלם: לזה יש הצעת חוק שאני תומך בה.

חיים אמסלם: זה נמצא בתהליך.

חיים אמסלם: כמו כל חוק יש לו קשיי לידה.

חיים אמסלם: יש מתנגדים ויש שהם בעד.

חיים אמסלם: ישנו תהליך.

חיים אמסלם: יש איזונים.

חיים אמסלם: בסופו של דבר הוא ייטיב עם המערכת.

ליה שמטוב: מה שמתחילים בקריאה טרומית לא תמיד מסתיים בחוק.

חיים אמסלם: באמת יש קשיי לידה.

חיים אמסלם: העוסקים בגיור עוסקים בשליחות קודש ובמצווה ממש.

חיים אמסלם: אני מודה לקדוש ברוך הוא שנתן לי את הזכות לתרום את החלק הקטן שלי בנושא הזה.

חיים אמסלם: פרסמתי ספרים.

חיים אמסלם: רבנים חשובים בירכו עליהם.

חיים אמסלם: יש עוד הרבה מה לעשות.

חיים אמסלם: שום דבר לא מרתיע אותי.

חיים אמסלם: מי ייתן ובאמת נזכה שיחזקאל הנביא ביקש מאיתנו, שיבוא יום ולא תהיה הטענה, "ואת הנידחת לא השבתם ואת האובדת לא ביקשתם", אלא להיפך משיבים את הנידחים והאובדים.

חיים אמסלם: חשוב שזה ייאמר היום, כל אלה שעוסקים בגיור, כל הרבנים שנתפסים שהם רבנים מקלים, אנחנו בכלל לא מקלים בכלל בגיור.

חיים אמסלם: אנחנו אולי מחמירים בהשבת בנים לחיק היהדות.

חיים אמסלם: הכול נעשה על פי פרמטרים ההלכתיים המובהקים והמוסכמים לדעת רוב ככל הפוסקים.

חיים אמסלם: לכן אחרי שהמתגייר עבר את כל התהליך והוטבל וקיבל את התעודה שלו הוא יהודי ככל היהודים.

חיים אמסלם: אף אחד לא יכול לערער או לבטל את זה.

חיים אמסלם: אנחנו כאן בכנסת ניתן את הכלים להמשיך את העשייה המבורכת.

שאול פרבר: מטרת הישיבה הזאת היתה לעודד את היושבים כאן.

שאול פרבר: בראש ובראשונה את החיילים שיושבים כאן מסביב השולחן ונמצאים בהליך הגיור.

שאול פרבר: אנחנו הוצאנו דוח ושמנו אותו על שולחן הכנסת.

שאול פרבר: אנחנו מייצגים איזו קשת.

שאול פרבר: בחדר הזה נמצא יושב ראש התנועה הרפורמית בישראל.

שאול פרבר: יושב כאן איש ש"ס, יושב כאן חבר הכנסת הורוביץ שמייצג את השמאל הקיצוני ויושבים כאן אנשים מכל המגזרים.

שאול פרבר: יש כאן דייני גיור וכן אנשים שמלמדים לגיור.

שאול פרבר: יושב כאן גם מי שהקים את המכון למדעי יהדות.

שאול פרבר: למרות הויכוחים כולנו באנו הנה לחזק את ידיכם.

שאול פרבר: אין אף אחד בחדר שיודע את התשובה.

שאול פרבר: מה שכן שלמרות התחזיות לפני שנה וחצי שלא יהיה גיור במדינת ישראל אנחנו ממשיכים לגייר.

שאול פרבר: מצד שני יש כאן בעיה מהותית וזה שהמספרים לא מגיעים לאן שרצינו וגם ההליך לא מגיע לאן שרצינו.

שאול פרבר: אם שואלים אותי מה מטרת הדוח של מכון עיתים, לנסות להגיד אנחנו מבינים יותר את הבעיות ואנחנו נמשיך להגיד שיש בעיות כל עוד הן קיימות.

שאול פרבר: לא נסתתר מאחורי מילים.

שאול פרבר: במחילת כבודך הרב אמסלם, אני לא בטוח אם הנושא של ביטולי גיור ירד מסדר היום בגלל הקול הציבורי או בגלל שעכשיו יש איומים של בג"ץ.

שאול פרבר: כנ"ל ביחס לרישומי נישואים.

חיים אמסלם: כשרבנים גדולים אומרים שנושא ביטל גיור הוא לא הלכתי ומי שעוסק בכך ייתן את הדין.

חיים אמסלם: כל פעם שאשמע על ביטול גיור אקח את פסק הדין, אלחם במגמה הזאת.

שאול פרבר: היססנו לא מעט לפני שהלכנו לבג"ץ על העניין של רשמי נישואים.

שאול פרבר: זה עשה שינוי מהותי.

שאול פרבר: אנחנו מצביעים בדוח על הפרשנויות השונות על מספרי הגיור.

שאול פרבר: לפי הסטטיסטיקות של הלמ"ס 212 אלף אנשים חיים במדינת ישראל ואינם מוגדרים כיהודים על פי ההלכה האורתודוקסית ולמול זה המספרים של תעודות המרה שהונפקו בשנה האחרונה, 1810 יוצאי ברית המועצות לשעבר.

שאול פרבר: הקדשנו פרק שלם בדוח לתפקודה של ועדת חריגים.

שאול פרבר: איך שהוועדה הזאת לא מתנהלת לפי כללי הדיון, לא נותנת תשובות לאנשים, זמן המתנה לא סביר.

שאול פרבר: יושבת לידי סוזנה, סיימה את הגיור לפני פחות מחודש.

שאול פרבר: הגענו לפרק של רשמי נישואים.

שאול פרבר: להתייחסות לגרים לאחר סיום הגיור.

שאול פרבר: שיהיה ברור לכל אלו שנמצאים בתהליך אנחנו העלינו את כל נושא רשמי הנישואים לא בגלל שזה הנורמה.

שאול פרבר: ודאי שאפשר למצוא פתרונות חלופיים אבל אנחנו דואגים לכם שהכניסה שלכם לעם היהודי יהיה דרך הדלת הראשי.

שאול פרבר: ברגע שאתם מסיימים את ההליך אתם אחינו ובשרנו לכל דבר.

שאול פרבר: בסוף הקדשנו פרק לאי הכרה בגיור חו"ל.

שאול פרבר: כאן יש בעיות ברבנות הראשית, מה שקורה בגיור אורתודוקסי בחוץ לארץ, וגם כן משרד הפנים לפי בג"ץ של 88 מה שקורה בגיור לא אורתודוקסי.

שאול פרבר: הדוח של משרד הפנים מתעלם במידה מסוימת מפסיקת בג"ץ מלפני 5 שנים.

שאול פרבר: הוא ממשיך במדיניות לא כל כך מובנת ומאיימת על גרים.

שאול פרבר: השנה הכנסנו לדוח גם סיכום בו אנחנו נותנים המלצות.

שאול פרבר: אנחנו באמת רוצים לפעול במסלול שהרב רוזן הציג כאן.

שאול פרבר: כשמעלים את הבעיות לא לצעוק אלא לתקן.

שאול פרבר: אנחנו מדגישים את הסיבוכים כדי שחברי הכנסת, חברי הממשלה, שר המשפטי, אנשים מהמגזר השלישי ואנשי הצבא יוכלו למצוא פתרונות לבעיות האלו.

שאול פרבר: יש לנו כמה המלצות.

שאול פרבר: כעיקרון אנחנו מברכים את הפעילות של יוסלזון.

שאול פרבר: הוא באמת מנסה לעשות סדר בתוך כאוס שהוא ירש.

שאול פרבר: האם זה יספיק?

שאול פרבר: אם שואלים אותי כעת, ההערכה היא לא, זה לא יספיק.

שאול פרבר: אבל אם זה יהיה צעד משמעותי אז כן.

שאול פרבר: משום כך אני לא מפחד מהבירוקרטיה, ומולי נשמע כמנכ"ל par exellance .

שאול פרבר: זה לא מפחיד אותי.

שאול פרבר: זה רק מעודד.

שאול פרבר: אנחנו מעודדים את החיילים וגם את האזרחים שנכנסים להליך הגיור.

שאול פרבר: אני אומר לכם באחריות שכולנו מעודדים מזה שאתם נמצאים איתנו ושאתם מוכנים לעשות מאמצים להיות חלק מאיתנו.

סוזנה טוט: אני עברתי תהליך גיור.

סוזנה טוט: אבא שלי יהודי אבל לא יכולנו להוכיח את זה בגלל שבשואה נעלמו מסמכים אז על הנייר הוא לא מופיע כמו יהודי, ולא יכולתי לעשות עלייה לפי חוק השבות.

סוזנה טוט: החלטתי להתגייר בגלל אבא שלי.

סוזנה טוט: איך שהגעתי ארצה התחלתי להתעסק בעניין הזה וגם התחלתי ללמוד באוניברסיטה ובאולפן.

סוזנה טוט: חיפשתי מקום היכן שאפשר להתגייר.

סוזנה טוט: היה לי מאוד קשה למצוא את המקום הנכון.

סוזנה טוט: התיק שלי עבר מיד ליד ולקח המון זמן.

סוזנה טוט: הם אמרו שזה צריך לעבור ועדת חריגים.

סוזנה טוט: עד שהגישו את התיק שלי זה לקח שנה.

סוזנה טוט: היה לי מאוד קשה.

סוזנה טוט: זה לא הגיור בעצמו, זה משפיע על הרבה תחומים, על הלימודים.

סוזנה טוט: אם למשפחה אין כסף זה מגביר את הקושי.

סוזנה טוט: לא אמרו לי טווח שבו אני אוכל לקבל תעודה.

סוזנה טוט: חיכיתי יום, יומיים, שבוע, שבועיים, חודשים, וכבר שנה עברה עד שקיבלתי את האישור בשביל להתחיל ללמוד.

סוזנה טוט: כאשר קיבלתי את האישור הייתי צריכה להקדיש עוד שנה.

סוזנה טוט: הייתי צריכה להגיש מחדש את הבקשה בוועדה כדי שהם יתנו לי אישור האחרון בשביל לסיים את התהליך.

סוזנה טוט: חיכיתי 5 חודשים בשביל לסיים למרות שהיה לי מספיק ידע.

סוזנה טוט: יכולתי לעשות את בית הדין באותו יום והייתי מקבלת את האישור בשביל טבילה והייתי יכולה לסיים את זה.

סוזנה טוט: בסופו של דבר הצלחתי.

סוזנה טוט: התאריך כולו ארך שנתיים וחצי.

סוזנה טוט: היה מאוד קשה והיו הרבה דמעות.

סוזנה טוט: אין לי משפחה כאן בארץ.

סוזנה טוט: אני מכירה הרבה אנשים שהם באותו מצב.

שלמה מולה: איך הגעת לארץ?

סוזנה טוט: הגעתי כדי ללמוד שנה אחת.

ליה שמטוב: מאיפה הגעת?

סוזנה טוט: מהונגריה.

שלמה מולה: באת כתיירת?

סוזנה טוט: כן.

שלמה מולה: זאת אומרת את פנית לפני שנתיים וחצי להתגייר.

שלמה מולה: העבירו אותך לוועדה הבין המשרדית להחליט אם את יכולה להתגייר או לא להתגייר.

סוזנה טוט: כן.

סוזנה טוט: הלכתי לרב.

סוזנה טוט: הוא אמר לי חכי לטלפון ממני.

סוזנה טוט: התקשרתי אליו כמה פעמים.

סוזנה טוט: בסוף אמרו לי, הוא לא מטפל בזה, תחזרי, יש רב אחר שמטפל במקרים כאלה.

סוזנה טוט: דיברתי עם הרב השני, חיכיתי כמה חודשים ושום תזוזה אז הלכתי לסוכנות.

סוזנה טוט: מהסוכנות שלחו אותי לקיבוץ היכן מתגיירים.

סוזנה טוט: משם שלחו אותי לרב אחר בדרום.

סוזנה טוט: וככה זה התגלגל.

קריאה: אנחנו העלינו את הנושא של סוזנה טוט בדצמבר 2007 לועדת ביקורת המדינה והם העבירו על פי סעיף 21 למבקר המדינה.

קריאה: מדצמבר 2007 אנחנו מחכים למבקר המדינה לעסוק בנושא של וועדת חריגים.

קריאה: בנוסף לכך פנינו כמה פעמים למר יסלזון.

קריאה: הוא ניסה למצוא פתרון למקרה הספציפי הזה אבל השאלה היא לגבי המערכת הכללית.

קריאה: זה לא רק תחת סמכותו.

קריאה: משום כך במידה מסוימת הדבר נופל בין הכיסאות.

שמואל יסלזון: אני אסביר על רגל אחת.

שמואל יסלזון: אזרח שאינו ישראלי בעקבות הגיור וכאן שאלה אחת לסוזנה, כמה זמן אחרי שאישרו לך הגעת לבית הדין ואיך היה בבית הדין?

סוזנה טוט: זה כבר לא לקח הרבה זמן.

סוזנה טוט: אבל עד אשר הם אישרו את זה היה 5 חודשים.

שמואל יסלזון: אני אסביר.

שמואל יסלזון: הרב אמסלם דיבר על זרע ישראל, על מי שבאמת אזרחי מדינת ישראל וצריך לציין את העובדה שבעקבות הליך הגיור שלהם הם לא מקבלים תשלום גשמי.

שמואל יסלזון: הם אזרחי מדינה.

שמואל יסלזון: מי שאינו אזרח בעקבות הגיור מקבל אזרחות של מדינת ישראל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל הוא לא יכול להתגייר כל עוד הוא לא אזרח.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת הבעיה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מקבלת הרבה פניות.

שלמה מולה: מולי, היא אומרת, אבא שלי יהודי.

שלמה מולה: אני לא יכולה להוכיח.

שלמה מולה: היא לא עברה דרך גבולות מצרים.

שלמה מולה: היא לא עבריינית.

שלמה מולה: היא לא באה לפה בצורה בלתי חוקית.

שלמה מולה: מה הבעיה לקצר את התהליך הזה?

שלמה מולה: מה זה הסיפור הזה של הוועדה הזאת?

מולי יוסלזון: לכן גם אני נדרשתי לסוגיה הזאת.

מולי יוסלזון: יש פה מעורבות של משרדי ממשלה שונים.

מולי יוסלזון: כרגע גיור במדינת ישראל זוקק אחריו קבלת אזרחות.

מולי יוסלזון: וכאן יש מעורבות של משרד הפנים עם מדיניות ממשלתית שבאה במשא ומתן איתנו, והוועדה הזאת היא וועדה בין משרדית ונדרשנו לסוגיה הזאת עם שר הפנים.

מולי יוסלזון: הושגו הבנות לנסות לפשט את ההליכים.

מולי יוסלזון: חשוב לזכור שהרבה בני זוג מגיעים ביחד עם בן זוג שהוא יהודי ישראלי שצריך גם לחשוב עליו, על הבקשה שלו, לא רק על מי שאינו יהודי ועומד בצידו, הוא כבר מבקש לגייר את אותה אישה.

מולי יוסלזון: הסוגיה הזאת מאוד לא פשוטה.

מולי יוסלזון: לכן בעניין הזה מעורבים עוד משרדים.

מולי יוסלזון: הגענו להבנה מסוימת.

מולי יוסלזון: צריך לשנות כללים.

מולי יוסלזון: אני מקווה מאוד שאת הבעיות הפרטיות האלה נוכל לפתור בצורה מסודרת עם משרד הפנים וכמובן בשינוי כללי הדיון.

ליה שמטוב: סטודנטים שמגיעים ללמוד בישראל ורוצים להתגייר ולהישאר פה בארץ.

ליה שמטוב: מה התהליך לגביהם?

דסי צנגן: מערך הגיור בעקבות ועדת נאמן הוקם על מנת למי שאינם אזרחי ישראל, אינם יהודי ומעוניינים להתגייר.

דסי צנגן: במקרה כזה אין שום מעורבות בכלל של משרד הפנים.

דסי צנגן: זה עניין של האדם עצמו אל מול מערך הגיור.

דסי צנגן: כאשר מדובר במישהו זר, הגדרה של כללי הדיון שנחתמו על ידי הרב הראשי, זר זה מי שאינו אזרח ישראל או תושב קבע.

דסי צנגן: תושב קבע למשל בני הפלשמורה, הם נכנסים כתושבי קבע ולכן הם לא נזקקים בכלל, עוד פעם, אין מעורבות של משרד הפנים בעניין שלהם.

דסי צנגן: כאשר מדובר במי שהוא נתין זר, זאת אומרת לא אזרח ישראלי ולא תושב קבע, מאחר ומדיניות ההגירה של ישראל היא שלא להפוך את הגיור למכשיר הגירה כן מתבקשת החלטה של ועדה משותפת וזה נקבע בכללי הדיון בבקשות לגיור שנחתמו על ידי הרב הראשי.

דסי צנגן: נדרשת החלטה של ועדה משותפת של מערך הגיור, משרד ראש הממשלה ומשרד הפנים, האם לאפשר לאותו זר להתגייר בארץ כאשר מובן שהגיור גורר אחריו השלכות אזרחיות, דהיינו מתן מעמד עולה ואזרחות ישראלית על כל ההטבות של זה.

שלמה מולה: הוועדה הזאת הוקמה על פי החלטת ממשלה?

דסי צנגן: על פי כללי הדיון של מערך הגיור שנחתמו על ידי הרב הראשי.

שלמה מולה: אני לא שולל את זה שצריכה להיות ועדה.

שלמה מולה: אני רוצה לדעת איך הוועדה הזאת הוקמה?

שלמה מולה: ומה הסמכויות שניתנו לוועדה הזאת?

שלמה מולה: אני יודע להגיד מה סמכות שר הפנים במתן אזרחות לאדם.

שלמה מולה: שאלה שנייה, מי מעורב בוועדה הזאת?

שלמה מולה: מי מבין המשרדים, משרד המשפטים?

דסי צנגן: מערך הגיור, משרד ראש הממשלה ומשרד הפנים.

דסי צנגן: יש נציג של הרב הראשי במערך הגיור שהוא יושב ראש ועדת החריגים.

דסי צנגן: נציג הלשכה המשפטית של משרד ראש הממשלה הוא חבר נוסף ונציג הלשכה המשפטית של משרד הפנים הוא עוד חבר.

דסי צנגן: יש 3 חברים בוועדה.

שלמה מולה: נציג משרד המשפטים אינו בוועדה?

דסי צנגן: לא.

דסי צנגן: לא נקבע בכללי הדיון שנחתמו על ידי הרב הראשי באישור היועץ המשפטי לממשלה.

שלמה מולה: הרב הראשי, מאין הוא יונק את סמכותו בחוק הרבנות הראשית?

דסי צנגן: כל שאלת הגיור מבחינת הסמכות זה דבר שעדין לא מעוגן בחקיקה.

דסי צנגן: מערך הגיור הוא על פי החלטת ממשלה.

שלמה מולה: סומכים על הרבנות הראשית.

שלמה מולה: בהחלט אין להם סמכויות לעסוק בזה.

קריאה: כללים צריכים חקיקה ראשית.

קריאה: לא?

דסי צנגן: מהרגע שיש מערך גיור ופועלים מכוחו בתי דין מיוחדים לגיור מן הראוי שבתי הדין יפעלו לפי כללים.

שלמה מולה: זאת אומרת זו דרך לקבלת אזרחות.

שלמה מולה: היא לא צריכה להגיע בכלל לשיקול דעתו של הרב הראשי.

שלמה מולה: סמכותו של הרב הראשי להסמיך דיינים אם הבן אדם הזה ראוי לגיור או לא, אבל הוא לא יכול מראש לבוא ולהגיד הבן אדם הזה מתקבל להליך גיור או לא.

ישראל רוזן: המחסום בוועדה הוא לא על ידי נציג הראשי, על ידי נציגי משרד המשפטים.

דסי צנגן: לא נכון.

דסי צנגן: זה שיקול דעת של זה ושל זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם יושבים 3 אנשים באולימפוס הזה, נציג רב הראשי, נציג משרד ראש הממשלה ונציג משרד הפנים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מגיעה בחורה כמו סוזנה שאמרה פה משפט, אני רוצה להתגייר כי אני מרגישה ככה בלב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבא שלי יהודי, לא יכולתי להתגייר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אותם 300 אלף ואותם 13 אלף רוב האנשים האלה מרגישים את אותה תחושה שהם רוצים בלב להשתייך לעם הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי אתם ועל פי איזה קריטריונים אתם מחליטים שזה שקרן או לא ?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לכם מכונת אמת?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם עושים רנטגן בלב?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך?

דסי צנגן: אני עוד פעם רוצה לעשות את האבחנה הברורה בין אלה שהוכרו כזכאי שבות ואינם אזרחים ישראלים, הוכרו, וברור למדינה שהם בנים או נכדים ליהודי, והם הוכרו כאזרחים.

דסי צנגן: הם לא מעניינה של הוועדה.

דסי צנגן: הם אזרחים ישראלים.

דסי צנגן: הוועדה דנה רק בכאלה שהם זרים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא מדויק.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מקבלת עשרות פניות של אנשים ששייכים לקטגוריה הראשונה והם נופלים בין הכיסאות כי אומרים להם אתם לא שייכים.

דסי צנגן: עניינה של הוועדה חד משמעית הוא לא באנשים שהם אזרחים מכוח שבות.

דסי צנגן: מי שמגיע לוועדה זה רק אותם אנשים שהם נתינים זרים.

דסי צנגן: אלה שאינם אזרחים ישראלים ואפילו לא תושבי קבע.

דסי צנגן: כאלה שהם כאן במעמד ארעי כלשהו, כאלה שהם כאן כתיירים, כעובדים זרים.

ישראל רוזן: בני זוג, שכחת את העיקר.

ישראל רוזן: רוב אלה שפונים הם בני זוג.

דסי צנגן: אבל צריך עוד פעם להבהיר.

דסי צנגן: לא בני זוג שהם אזרחים אלא בני זוג שנמצאים כתושבי ארעי.

ישראל רוזן: בני זוג של אזרחים.

ישראל רוזן: זה הפוטנציאל הגדול, הם הגרים הכי טובים שיש.

דסי צנגן: כאשר מדובר בנתינים זרים אז נכנס השיקול של קבלת סטטוס כישראלי.

דסי צנגן: נראה לי שאף אחד בחדר הזה רוצה שהגיור יהפוך למכשיר הגירה.

שלמה מולה: אין לנו ויכוח בשאלת אדם ששוהה כאן בצורה בלתי חוקית או שהיגר מאפריקה דרך מצרים ונמצא בתחנה מרכזית בתל אביב.

שלמה מולה: זאת לא השאלה שלנו.

שלמה מולה: השאלה שלנו בנוגע לבחורה הזאת שהעידה כאן.

שלמה מולה: או אותו בן זוג שהביא אישה.

שלמה מולה: אומרים לאותו אדם בת זוגתך תתאזרח במהלך 7 שנים.

שלמה מולה: במהלך השנים האלה בת הזוג אומרת אני רוצה להתגייר.

שלמה מולה: בינתיים הם מביאים ילדים.

שלמה מולה: אתם מסבכים לזוג כזה את החיים.

שלמה מולה: הילדים יגדלו, צריך לעשות להם ברית.

שלמה מולה: אני מבקש ממך דסי, תלכו, תעשו שיעורי בית על הוועדה שלכם.

דסי צנגן: אני הייתי מציעה שתצטרף פעם לישיבת הוועדה.

שלמה מולה: אני לא צריך להצטרף לישיבת הוועדה.

שלמה מולה: אני לא רוצה לשקול את השיקולים שלכם.

שלמה מולה: אני רוצה לדעת מאיפה יונקת הוועדה הזאת את הסמכויות שלה?

שלמה מולה: מי מסמיך אותה?

שלמה מולה: הבחורה הזאת רוצה לערער.

שלמה מולה: למי היא תערער?

שלמה מולה: שר הפנים ינפנף אותה.

שלמה מולה: נציג משרד ראש הממשלה ינפנף אותה.

שלמה מולה: היא מוצאת את הרב, הוא מתאבד בשבילה.

שלמה מולה: איכשהו מצליח.

דסי צנגן: חבר הכנסת מולה צריך לעשות הבחנה ברורה בין המהות של הוועדה לבין הפרוצדורה.

דסי צנגן: המהות של הוועדה היא לא לאפשר לגיור להפוך למכשיר הגירה.

דסי צנגן: לגבי הבירוקרטיה וזה לא דבר שהוא בשליטת הוועדה, זאת אומרת כמה זמן הבן אדם יחכה עד שהעניין שלו עולה לוועדה לדיון.

שלמה מולה: תקבעו כללים.

שלמה מולה: תקבעו זמנים.

ליה שמטוב: רבותיי, יש הרבה בעיות בנושא הגיור.

ליה שמטוב: עוד ניפגש ונדבר על זה.

ליה שמטוב: היום זו אווירה קצת חגיגית.

ליה שמטוב: בבקשה חבר הכנסת זאב אלקין.

זאב אלקין: אם נמקד את הדיון במי שאינם אזרחי ישראל נפסיד את העיקר.

זאב אלקין: כמובן הוועדה הזו צריכה להיות שקופה.

זאב אלקין: גם אני נתקלתי בלא מעט מקרים שלא הצלחתי להבין מה סיבות הסירוב ולא היתה לי כתובת.

זאב אלקין: ואם לי לא היה קל אז אני מניח שמי שפונה באופן ישיר לוועדה ומנסה להתמודד איתה בכוחות עצמו אז עוד יותר קשה לו לעשות זאת.

זאב אלקין: צריך להפריד.

זאב אלקין: כל מי שנכנס לכאן בצורה בלתי חוקית לא נאפשר לו גיור אבל כל מי שנכנס בצורה חוקית שיתגייר כפי שהוא רוצה, כדאי להסתכל למציאות בעיניים.

זאב אלקין: יש הרבה מדינות בעולם שלא צריך ויזה כדי להיכנס אליהן.

זאב אלקין: זה לא קשור לחוקי או בלתי חוקי.

זאב אלקין: אבל המחסום הזה של הוועדה ששוקלת שלא ישתמשו בזה ככלי להגירה הוא מחסום שאפשר להבין אותו.

זאב אלקין: מדיניות גיור הנהוגה כאן בארץ למול מדיניות גיור הנהוגה בכמה בתי דין בחוץ לארץ זו מדיניות שונה.

זאב אלקין: כאן המדיניות יותר מקלה וטוב שכך.

זאב אלקין: אלה שנמצאים פה רובם נכללים, כפי שהרב אמסלם ציין, מזרע ישראל.

זאב אלקין: הבעיה העיקרית שלנו היא גיור של אזרחים של מדינת ישראל ותושבי קבע.

זאב אלקין: כאן לא חסרות בעיות.

זאב אלקין: גם אם כל הטענות שלנו כלפי בתי הדין לגיור נפתרו זה לא אומר שכל הבעיות שלנו בתחום הגיור נפתרו.

זאב אלקין: כל מי שיבדוק את מספר הפניות לגיור יגלה שמספרן אינו יותר גדול ממספר המתגיירים.

זאב אלקין: 50% ממי שפונה ושוקל ללכת לתהליך הגיור בסופו של דבר מתגייר.

זאב אלקין: למה כל כך מטע פונים?

זאב אלקין: אז אומרים בתי דין.

זאב אלקין: אם בתי הדין היו יותר קלים אז גם מספר הפונים היה עולה.

זאב אלקין: אני חולק על הפרשנות הזאת.

זאב אלקין: בעיות אמיתיות הן בתהליך של ההכנה ולימודים לגיור.

זאב אלקין: המערכת הזו עברה שינוי מאוד דרמטי בשנה האחרונה.

זאב אלקין: מעבר ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה.

זאב אלקין: אני בזמנו חששתי מאוד מהשינוי הזה ואמרתי את זה אז לפרוטוקול.

זאב אלקין: בינתיים חלק מהחששות שלי התממשו.

זאב אלקין: אני מכיר לא מעט גופים שעסקו בגיור ועשו את זה טוב ובינתיים נתקעו כי עד שהמערכת החדשה תופעל כהלכה ם לא מסוגלים לפעול.

שמואל יסלזון: לפני כן אמרתי עם משרד המשפטים הגענו להבנה.

שמואל יסלזון: אנחנו ממשיכים את 2009.

שמואל יסלזון: לא נשנה את כללי התמיכות.

שמואל יסלזון: יהיו אותם כללי תמיכות ואותם הסכמים.

שמואל יסלזון: כמובן יש הנושא של הבג"ץ שיצטרכו לשנות את הדברים.

זאב אלקין: אני שמח שזה בכיוון של פתרון אבל עבר הרבה זמן עד שזה הגיע עד כאן.

זאב אלקין: הלוואי שמשרד המשפטים יאשר את זה ונגיע לשם.

זאב אלקין: לפני שאנחנו כחברי כנסת נלך לתקן את בתי הדין אנחנו כחברי כנסת צריכים להתעסק עם משרדי הממשלה.

זאב אלקין: זה יותר מגרש ביתי שלנו.

זאב אלקין: זו בירוקרטיה לשמה.

זאב אלקין: כדאי לתת את הדעת על הסיפור הזה של המעבר.

זאב אלקין: אני אמרתי את זה כאזהרה בזמנו.

מרינה סולודקין: אבל אולמרט בחר.

זאב אלקין: זה נכון ששנינו התנגדנו כאן בוועדה לפתרון הזה שאולמרט הוביל.

זאב אלקין: נקודה נוספת.

זאב אלקין: איך נביא לכך שיותר אנשים יבואו?

זאב אלקין: כל מי שחושב שניתן להוביל את תהליך הגיור בלי לטפל בבעיית הזהות היהודית של כלל קהיליית העולים טועה.

זאב אלקין: יש בעיה מהותית למה לא לבוא להתגייר.

זאב אלקין: כי לבוא להתגייר מבחינתם היום זה להצטרף לרוב החברה הישראלית ורוב החברה הישראלית היום היא חילונית.

זאב אלקין: כדי להצטרף לרוב הזה הם צריכים לעבור דרך המחלקה הדתית המסורתית שהם יותר מיעוט.

זאב אלקין: לכן יש כאן סתירה פנימית.

זאב אלקין: איך ניתן לפתור את זה ?

זאב אלקין: חינוך יהודי של כלל העולים.

זאב אלקין: כל התוכניות שהיו נעלמות.

זאב אלקין: בחוץ לארץ אנחנו עוד עושים משהו.

זאב אלקין: ברגע שהם עולים כמעט כלום.

זאב אלקין: חשוב להבין את הקשר בין שני הדברים.

זאב אלקין: בזמנו היה כלל שכל מי שרוצה יכול לבוא ללמוד.

זאב אלקין: אחר כך באו יועצים משפטיים אמרו, זה תוכניות לגרים, למה זה?

זאב אלקין: התחילו לשאול האם יכול ללמוד בתוכנית לגיור מי שלא צריך להתגייר ולאט לאט התחילו לנפות אותם.

זאב אלקין: זה מהלך מאוד מסוכן.

זאב אלקין: אם לא נבין שלא ניתן להפריד בין שני הדברים בסוף נסתובב סביב הזנב של עצמנו.

ליה שמטוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת רוברט טיבייב.

ליה שמטוב: הוא הגיע עם אורחים מוולגוגרד.

ליה שמטוב: האורחים האלה רק כמה ימים בארץ אבל הם הגיעו לישיבה ללמוד את זה כי הם רוצים כבר להתגייר.

ליה שמטוב: אז בואו נברך אותם.

מרינה סולודקין: אני רוצה לברך את גברתי יושבת הראש.

מרינה סולודקין: הישיבה הזאת מאוד חשובה.

מרינה סולודקין: אני למדתי יהדות במחתרת במוסקבה.

מרינה סולודקין: מגילת רות ומגילת אסתר הם הספרים הכי פואטיים שיש.

מרינה סולודקין: חבל לי מאוד שהניסוח במגילת רות אינו הניסוח הרשמי של הגיור במדינת ישראל.

מרינה סולודקין: אני מברכת את המתגיירים היושבים כאן ואת אלה שמטפלים בגיור.

מרינה סולודקין: זה היה שרנסקי והשר נאמן שהתחילו את כל הדיונים בקשר לגיור.

מרינה סולודקין: ראש הממשלה כמו שרון הקימו את רשות הגיור והיו אז אוטוריטות כמו הרב בקשי דורון והרב דרוקמן, הרב עמאר שמאוד תרמו לעניין.

מרינה סולודקין: המחסומים בתהליך הגיור נובעים מאווירה הלכתית מסוימת.

מרינה סולודקין: לכן שמחתי לשמוע את הרב אמסלם שלוחם בקרב הציבור שלו.

מרינה סולודקין: לפני שנה המצב היה גרוע יותר.

מרינה סולודקין: אתם זוכרים את ההתבטאויות של הרב שיינמן.

מרינה סולודקין: הוא התנצל אחר כך בפני הוועדה הזו.

מרינה סולודקין: הרב שרמן אחרי פניות של השר נאמן גם הוא התנצל שהוא אמר שכל המתגיירים הם ברנשים ושקרנים.

מרינה סולודקין: זה אחד הקרבות בלחימה שלנו שיהיה גיור ידידותי לאלה שעלו ארצה וחלק מהם התגייסו להגנתה.

מרינה סולודקין: אם דת לא נפרדה ממדינה אז המדינה גם לא יכולה לצאת מהדת.

מרינה סולודקין: אנחנו מבינים שחקיקה דתית בכנסת על ידי אנשים חילונים זה דבר מוזר אבל אם נקבל שוב מכתבים של מאוכזבים הם מזרע ישראל שרוצים להצטרף לעם היהודי נעשה את הכול כדי לתמוך בהם.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: הרב גלעד קריב.

30807: אין כל סיבה לחגיגה למרות השבועות.

30807: במשך שנים רבות אותם גורמים שהתנגדו להכרה בגיור הרפורמי והקונסרבטיבי בישראל טענו שהדבר יוביל ליצירת שני עמים וספרי יוחסין.

30807: הגורמים היחידים שיוצרים שני עמים כאן זה הממסד הרבני שמסרב לגייר והגורמים הממשלתיים שמגבים אותו.

30807: יותר ישראלים דוברי רוסית מתייאשים באופן סופי מאפשרות הגיור ומחליטים לחיות את חייהם כאן בישראל מבלי להתגייר.

30807: לצידם יש מספר הולך וגדל של ישראלים שגם הם מתחילים לראות באותם ישראלים דוברי רוסית שאינם יהודים על פי ההלכה כיהודים לכל דבר ועיקר.

30807: אנחנו נמצאים עכשיו במצב אבסורדי שמשרד הפנים והממסד הרבני הם הגורמים העיקריים שמעודדים נישואי תערובת בתוך מדינת ישראל.

30807: כי בני זוג אזרחים ישראלים במשך שנים לא יכולים להתגייר ובינתיים הם נישאים ומביאים ילדים לעולם והם אינם יהודים על פי ההלכה.

30807: אשמים בכך משרד הפנים והוועדה הבין משרדית שיושבים בה נציגי הרבנות הראשית.

30807: צר לי על הריטואל החוזר שפה ועדות הכנסת מתכנסות אחת לשישה חודשים ונכנסות לכל מיני פינות בירוקרטיות בעניין הגיור ואינן מתייחסות לתמונה הרחבה.

30807: העניין הוא שהגורמים שידיהם מופקדת משימת הגיור במדינת ישראל היום לא רוצים לגייר.

30807: המנהיגות החרדית ששולטת בחלקה על העניינים פשוט לא רוצה לגייר.

30807: היא אומרת את זה.

30807: המנהיגות הציונית הדתית מבולבלת ומהססת לנקוט בקו אמיץ.

30807: אנחנו נמצאים ברגע גורלי שבו צריך ללכת למהלכים הלכתיים רדיקליים.

30807: המנהיגות הציונית הדתית שעדיין מולכת בבתי הדין המיוחדים, אנשי הכיפות הסרוגות אמנם מקבלים את המתגיירים במאור פנים אבל הם אינם מוכנים ללכת למהלכים הרדיקליים.

30807: אם הרב דרוקמן כראש מהערך הגיור למרות בקשות חוזרות ונשנות לא מוכן להצהיר שגם במשפחות שבהן הילדים ילמדו בבתי ספר ממלכתיים לא אורתודוקסיים ניתן יהיה לבצע גיור וזאת בקשה שביקשנו ממנו פעמים רבות והוא מסרב לבצע אותה, ואם דורשים ממתגייר גם אם הוא בוגר מערכת החינוך הישראלית ללמוד כמות שעות כזו לקראת הגיור המתגיירים לא יבואו.

30807: אם לא יהיה כאן שינוי ברוח דבריהם של הרב אמסלם והרב יואל בן נון שאנחנו נמצאים בדור שבו צריך לעשות מעשה אמיץ, מרחיק לכת מבחינה הלכתית לפתוח את השערים באופן רחב אז גם אם נשפר בירוקרטית ונפרסם מעט ישתנה.

30807: זאת שאלה שמונחת לפתחה של הציונות הדתית.

30807: אנחנו יודעים שהחרדים לא מעוניינים לגייר.

30807: מדוע אין רבנים ציונים דתיים מספיק אמיצים שקמים ואומרים, צריך לעשות מעשה כולל הקמת בתי דין עצמאיים שיתחילו לגייר גיור המוני?

30807: אנחנו נמצאים ברגע שבו נדרש גיור המוני בעם ישראל לאותם אנשים שהם אזרחים, שהם מזרע ישראל.

30807: ולבסוף, ממשלת ישראל מדברת בשני קולות.

30807: אנחנו קיימנו בוועדה הזו ישיבה לפני מספר חודשים.

30807: אני הצגתי לפרוטוקול שאלה מדוע משרד המשפטים והשר שעומד בראש המשרד שמזוהה עם עניין הגיור לא מגיש קובלנות משמעתיות כנגד רבני הערים שלא רושמים לנישואים.

30807: נציג משרד המשפטים הבטיח תשובה.

30807: האם השר המרכזי שמניף את דגל הגיור ובסמכותו להגיש קובלנה משפטית נגד אותם רבני ערים עשה משהו?

30807: שר המשפטים שמכוח החלטת הכנסת, בזמנו ראש הממשלה שרון העביר את הסמכות לשרה לבני שרת המשפטים דאז.

30807: שר המשפטים היום ויתר על ההזדמנות לעשות מעשה ולהראות שממשלת ישראל לא מוכנה שפקידיה, ורבני ערים הם פקידי ממשלה, הוא ויתר על ההזדמנות להראות שממשלת ישראל נחושה לטפל בענייני הגיור.

30807: ממשלת ישראל ביד ימין מעודדת מתגיירים, ביד שמאל מכה בהם וחוברת למנהיגות החרדית ולמנהיגות הציונית הדתית המגמגמת.

30807: אני מציע שיושבת ראש הוועדה תפנה ליושב ראש הוועדה לביקורת המדינה ושתוקם במדינת ישראל ועדת חקירה ממלכתית מכוח סמכות הכנסת לבדיקת משבר הגיור.

30807: אם הכנסת רצינית תקימו ועדת חקירה ממלכתית.

30807: זה יהיה הטריבונל האמיתי לדון לעומק הדברים.

30807: לפני שנה בית דין רבני במדינת ישראל הטיל ספק ביהדותו של גר אורתודוקסי בשם יוסי פקנהיים בנו של פרופ' הרב אמיל פקנהיים ניצול השואה, אחד מגדולי הפילוסופים בעולם היהודי, האיש שייסד את מטבע הלשון שבדור שאחרי השואה יש מצווה "זכור".

30807: אז בית הדין הרבני הטיל ספק ביהדותו של הגר האורתודוקסי.

30807: אני מבקש לעדכן שבימים האחרונים הרב האורתודוקסי של העיר טורינו באיטליה איבד את כהונתו מכיוון שהוא סירב לגייר את הנכד הקטין של הסופר ניצול אשוויץ פרימו לוי.

30807: אני מביא את שתי הדוגמאות מכיוון שצריך להבין שמה שקורה במדינת ישראל בתחום הגיור הוא מחלה ממארת שמתפשטת ליתר קהילות העם היהודי בתפוצות.

30807: מדינת ישראל היום מחוללת משברי גיור עצומים בתפוצות.

30807: שם צריך את הגיור כדי להתמודד עם נישואי תערובת.

30807: ואנחנו מייצאים את משבר הגיור בחסות הרבנות הראשית שהפכה לחרדית ולא לרבנות ציונית דתית.

30807: אנחנו מפתחים כאן איום אסטרטגי על עתידו של העם היהודי.

30807: כנסת ישראל לא יכולה להסתפק בדיונים האלה שחוזרים על עצמם.

30807: מספר המתגיירים הוא מספר עלוב.

30807: כאלפיים יוצאי חבר המדינות, מתוכם 1200 בצבא.

30807: עשו מעשה, הקימו ועדת חקירה ממלכתית שתשב על המדוכה חצי שנה ותאמר את אמירתה.

30807: זה הדבר היחיד אולי לקדם במעט את הקטסטרופה היהודית והציונית.

ליה שמטוב: תודה הרב קריב.

ליה שמטוב: באמת דיברת מהבטן אבל כשאנחנו מדברים על וטראנים וחוגגים את החג ב-9 למאי זה לא אומר שהכול טוב שם.

ליה שמטוב: אבל בכל זאת אנחנו חוגגים.

ליה שמטוב: פה נמצאים הגרים מהצבא ואנחנו לברך אותם.

ליה שמטוב: אם אנחנו מדברים על 20 שנות עליה ועל רופאים ומהנדסים זה לא אומר שהכול טוב ויפה.

ליה שמטוב: יש ישיבות מסוגים שונים.

ליה שמטוב: חג השבועות זה לא רק חג של חלב וגבינות.

ליה שמטוב: זה חג הגרים.

ליה שמטוב: היום האווירה צריכה להיות קצת שונה.

חגי שרמן: אני מתגייר באולפן של אור עציון.

חגי שרמן: עליתי בשנת 2001 בתוכנית נעלה.

חגי שרמן: הייתי בקיבוץ יד מרדכי 3 שנים.

חגי שרמן: אחר כך הלכתי ללמוד רפואה באוניברסיטת בן גוריון ולפני שנה החלטתי להתגייר.

חגי שרמן: האולפן זה הכי חשוב.

חגי שרמן: הרבה אנשים אחרי בית דין לא שומרים מצוות.

חגי שרמן: יש גם הרבה נשירה במהלך הלימודים.

חגי שרמן: אצלנו הגיעו לבית דין רק 3 מתוך 12.

חגי שרמן: צריך לעשות יותר שיעורים ויותר טיולים בארץ.

חגי שרמן: לדעתי צריך לחזק את הזיקה היהודית.

חגי שרמן: רוב המתגיירים שפגשתי לא היו בנעלה, לא היו בתגלית כמוני.

חגי שרמן: דילגו עליהם עם החוויה הישראלית והם לא ראו הרבה טוב.

חגי שרמן: זו הזדמנות לתפוס את האנשים שבאו לאולפן גיור מכל מיני סיבות ולקרב אותם לישראל, להראות להם את המדינות, שיעברו את החוויה של משפחות מאמצות, לעשות שבתות.

חגי שרמן: באולפן שלי למשל המורה לקח על עצמו את כל המשימות האלה לבדו, הוא הזמין אותנו לשבתות, הוא מצא לנו משפחות מאמצות, אנשים טובים מבית הכנסת שלו.

ליה שמטוב: באיזה שלב אתה?

חגי שרמן: הייתי בבית דין אחד ונכשלתי.

חגי שרמן: יש לי עוד בית דין.

קריאה: למה נכשלת?

קריאה: מה לא ידעת?

חגי שרמן: חגים.

רוברט טיבייב: יש לי שאלה אליך.

רוברט טיבייב: אתה לא חייב לענות כי זה גם מסוכן.

רוברט טיבייב: כשתתחתן את הילדים שלך לאיזה בית ספר תשלח?

רוברט טיבייב: ממלכתי?

רוברט טיבייב: ממלכתי דתי או אורתודוקסי?

חגי שרמן: אין לי שום בעיה לענות.

חגי שרמן: זאת שאלה שאני צריך לחשוב עליה.

ליה שמטוב: פרופ' בני שלום בבקשה.

בני איש שלום: אנחנו 20 שנה לעלייה ו-10 שנים להקמת המכון ללימודי היהדות.

בני איש שלום: נשמעו כאן דברים קשים מכיוונים שונים.

בני איש שלום: אני חייב להודות להוציא כמה אי דיוקים בסך הכול הדברים הם דברי אמת והם משקפים מציאות קשה וחמורה.

בני איש שלום: יחד עם זאת אי אפשר להתעלם מהעובדה שאנחנו נמצאים היום 10 שנים אחרי הקמת המכון ללימודי היהדות כאשר מספר החיילים המתגיירים בצה"ל גדל ביותר מפי עשרה, ממצב של 70 למצב של 900 מתגיירים בשנה.

בני איש שלום: גם מספר המתגיירים במגזר האזרחי מביא אותנו לאלפיים.

בני איש שלום: ויש עוד עמותות ומכונים.

בני איש שלום: אבל זה מספר המתגיירים שהמכון המרכזי של ממשלת ישראל והסוכנות היהודית מגיירים.

בני איש שלום: למרות ההישג הזה עומדת בפנינו משימה שתוארה כאן.

בני איש שלום: אני לא מדבר רק על 300 אלף.

בני איש שלום: יש לנו היום 90 אלף ילדים עד גיל 18 שכבר נולדו בארץ, צברים, ילדי עולים שאינם יהודים על פי ההלכה.

בני איש שלום: הם ישראלים, הם חלק מאיתנו, ובכלל כל העלייה הזאת הם אחים ואחיות שלנו.

בני איש שלום: אם נתייחס אליהם כבני משפחה ממש כל ההתייחסות תהיה אחרת.

בני איש שלום: בסופו של דבר, כל השותפים למהלך הזה, בתי הדין והממסד הרבני, הגורמים הממשלתיים למיניהם, חברי הכנסת המחוקקים, מכוני ההכשרה, כולנו אחראים במידה שווה למקום שבו אנחנו נמצאים.

בני איש שלום: נדרשת פה עשייה מכולנו.

בני איש שלום: אני כמי שעומד בראש המכון ללימודי היהדות בהתנדבות פונה אל חברי הכנסת ומבקש מהם, ממשו את סמכותכם כמחוקקים.

בני איש שלום: בידיכם לשנות את המצב הזה כדי לעשות מעשה שהוא לטובת העם היהודי כולו.

בני איש שלום: אתם יכולים להשפיע על מערכת בתי הדין, אתם יכולים להשפיע על מדיניות ועל תפקוד משרדי ממשלה.

בני איש שלום: אחרי ככלות הכול כנסת ישראל מסוגלת לחולל שינוי.

בני איש שלום: "אל תפטירו כדאשתקד".

בני איש שלום: לא נצא מהישיבה הזאת ונעבור לסדר היום.

בני איש שלום: חשוב שמכאן תצא קריאה לעשות מעשה אמיתי לשינוי והדבר הזה צריך להיות מתורגם מיד לישיבת עבודה.

30807: אולי הנהלת המכון שכל הזרמים מיוצגים בה תביא לועדת העלייה והקליטה מסמך הצעה לחקיקה הראויה ביחד עם מכון עיתים שיכולה לקדם את העניינים.

יזהר הס: אני מנכ"ל התנועה המסורתית בישראל.

יזהר הס: שמעתי את הדברים של הרב רוזן ונשמע כאילו אין שעה יפה יותר לישראל מהשעה הנוכחית.

יזהר הס: אני מתייחס גם למה שאמר הרב קריב.

יזהר הס: לכולנו צריך להיות סימן שהמלך הוא עירום.

יזהר הס: אגף גיור והעומד בראשה לא יפתרו את הבעיה שאנחנו עומדים לפניה.

יזהר הס: והשינוי יכול להיות או רדיקלי הלכתי או רדיקלי תחיקתי.

יזהר הס: הפרטת שירותי הגיור בישראל היא הדבר היחידי שתוך שנים ספורות ימציא מזור לבעיה הכאובה הזאת.

יזהר הס: היכולת שלנו של הזרמים שמגיירים היום ביחד, התנועה הרפורמית והתנועה המסורתית מגיירות מאות אנשים בשנה.

יזהר הס: הם נרשמים במרשם האוכלוסין במשרד הפנים כיהודים.

יזהר הס: הגיור שלנו חוץ מהמרשם הזה כמעט ולא נותן כלום.

יזהר הס: ועדיין 10% מהמתגיירים מתגיירים דרכנו.

יזהר הס: אז הכישלון של מערך הגיור לדורותיו הוא כישלון מהדהד.

יזהר הס: אנחנו חייבים לשנות את כללי המשחק לחלוטין.

יזהר הס: אני רוצה לברך את הקהל שיושב פה.

יזהר הס: זו לא ישיבה חגיגית לטעמי.

יזהר הס: אבל קורס נתיב שחניכיו יושבים כאן הם דוגמה שאפשר לעשות דברים בצורה אחרת.

יזהר הס: חניכי נתיב מבקרים במהלך הקורס מבקרים בבית כנסת רפורמי ובבית כנסת קונסרבטיבי.

יזהר הס: הם נפגשים רבנים של הקהילות האלה.

יזהר הס: אפשר למצוא מודלים של שיתופי פעולה.

יזהר הס: אבל גם זה לא יפתור את בעיית היסוד.

יזהר הס: רק הפרטה אמיתית של שירותי הגיור יכולה לייצר את העניין.

יזהר הס: הגיור קשור עם האפשרות להתחתן כיהודי.

יזהר הס: 85% מיהודי העולם אינם אורתודוקסים והיום מדינת ישראל אומרת שהפשפש היחידי שדרכו אפשר להיכנס לעם היהודי זה דרך האורתודוקסים.

יזהר הס: זה הזמן לעשות מעשה חקיקה רדיקלי ולהפריט את שירותי הגיור.

מרינה טורקניץ: אני נציגה של המורים לגיור.

מרינה טורקניץ: אני באה מאולפן אור עציון.

מרינה טורקניץ: כמורים אנחנו מובילים את התלמידים לבית דין, אנחנו עדים לדמעות לפני בית דין ואחרי בית דין.

מרינה טורקניץ: התלמידים הם גם זרע ישראל, גם נשים של יהודים שלפעמים הם יותר יהודיות מהבעלים הרוסים, וגם יש יהודים מאה אחוז ויש כל מיני סיבות למה הם צריכים לעבור גיור.

מרינה טורקניץ: כיוון שסבתא שרפה את המסמכים.

מרינה טורקניץ: אנחנו יודעים מה קרה בתקופת השואה.

מרינה טורקניץ: כיוון שבברית המועצות לא היה כתוב במדויק יהודי יהודי, בכל הקבוצות שלי יש אנשים מהסוג הזה.

מרינה טורקניץ: אנחנו אחראים עליהם ורוצים שהם יחיו כיהודים בארץ שלנו.

מרינה טורקניץ: כולנו מרגישים שרות המואביה יושבת בכיתה שלי.

מרינה טורקניץ: היא רוצה להצטרף.

מרינה טורקניץ: לפני חג השבועות ההד של המגילה מגיע אלינו שבעתיים.

אמנון דה הרטוך: חצי אחוז מהעולים מחבר העמים מתגיירים והם מתרבים בקצב של 2% אז בעוד 10 שנים נדבר על 350 אלף שצריכים גיור.

אמנון דה הרטוך: אני מבקש להפיס את דעתם של אנשי התנועה הרפורמית ואנשי התנועה הקונסרבטיבית.

אמנון דה הרטוך: מסתבר שממשלתי ישראל פוגעת גם במכונים האורתודוקסים.

אמנון דה הרטוך: וזאת בהיבט התקציבי.

אמנון דה הרטוך: המדינה מתקצבת אותם לפי סעיף 3 א, ומקצצת בתקציב.

אמנון דה הרטוך: אולפני הגיור צוהר, תאיר, שומרון, בית מוריה פשוט הפסיקו לפתוח כיתות כי אין כסף.

אמנון דה הרטוך: אנחנו דורשים שוויון כלפי כל המכונים המלמדים גיור.

ליה שמטוב: דנה מנהלת הוועדה תקריאי בבקשה את מכתבו של השר נאמן.

דנה גורדון: (מקריאה את מכתבו של השר נאמן) ברכת שר המשפטים למתגיירים.

דנה גורדון: נושא הגיור היה מאז ומעולם נושא ראשון בחשיבותו בעם ישראל.

דנה גורדון: הגר הוא כיהודי לכל דבר לבד מכך שצריכים להיזהר בכבודו יותר מאשר בכבודו של יהודי מלידה וזאת מפני הקשיים העצומים שהגר עומד בפניהם.

דנה גורדון: המעבר הקיצוני הזה דורש מן הגר מאמצים נפשיים עצומים.

דנה גורדון: בעקבות הגיור נוספו אל העם היהודי מנהיגים, רבנים, חכמים ועוד רבים וטובים שעליהם מעידים המקורות, מבני בניו של המן למדו תורה בבני ברק, מבני בניו של סיסרא למדו תינוקות בירושלים, מבני בניו של סנחריב למדו תורה ברבים.

דנה גורדון: ברצוני לציין לטובה את צה"ל אשר עושה מלאכת קודש בכל הקשור לגיור חיילים.

דנה גורדון: ההליכים והנכונות לסייע ולתמוך באותם החיילים נושאת פרי ועם ישראל זוכה לחיזוק משמעותי ביותר מקרב אותם חיילים.

דנה גורדון: בחג השבועות שיחול מחר אנו נקרא את מגילת רות אשר היא הגיורת הבולטת ביותר שאנו מכירים אשר בחרה בגורל העם היהודי.

דנה גורדון: "ותאמר רות, אל תפגעי בי לעוזבך לשוב מאחוריך כי אל אשר תלכי אלך ובאשר תליני אלין עמך עמי ואלוהיך אלוהי".

דנה גורדון: כולי תקווה שישיבה חשובה זו תביא למסקנות והחלטת חשובות אשר ייטיבו עם הגרים ועם עם ישראל כולו.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: ובכל זאת לקראת חג השבועות אני רוצה לברך את כל הנוכחים, את החיילים שלנו, את כל מי שעוסק במלאכת הגיור ואת כל המתגיירים.

ליה שמטוב: אנחנו עוד נקיים ישיבות עבודה בנושא.

ליה שמטוב: לא רק נדבר, גם נעשה.

ליה שמטוב: תודה רבה לכם.

ליה שמטוב: הישיבה נעולה.