ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 212, 2010-05-11 12:00

אלכס מילר: צהריים טובים לכולם.

אלכס מילר: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החינוך.

אלכס מילר: הנושא הכללי זה יום הסטודנט הלאומי שלפי החוק שחוקקנו לפני חודשיים מדינת ישראל, כנסת ישראל, תציין יום סטודנט לאומי.

אלכס מילר: יום הסטודנט יוצא ביום חמישי, לפי החוק, שבוע לפני שבועות ואנחנו מציינים אותו בכנסת ביום שלישי, היום, גם בוועדת החינוך וגם במליאת הכנסת.

אלכס מילר: התייעצתי עם חברי, מר בועז טפורובסקי, יושב ראש התאחדות הסטודנטים, על איזה נושא נוכל לדבר בוועדת החינוך, לשלב גם את היום החגיגי וגם להיכנס לדברים שהם יותר משמעותיים מבחינת הסטודנטים, אז ראינו לנכון לבוא ולבדוק מה קורה עם חוק זכויות הסטודנט שחוקקנו לפני שנתיים.

אלכס מילר: החוק בא לפתור חלק מבעיות שהיינו עדים להן לפני כמה שנים, שהיו במוסדות האקדמיים, וכך אגודות הסטודנטים היו צריכות להתמודד עם התקנונים.

אלכס מילר: ראינו לנכון לחוקק חוק שיסדיר את המצב של זכויות הסטודנט במוסדות להשכלה גבוהה והיו פניות שבאו אלינו אחרי שחוקקנו חוק.

אלכס מילר: בחלק טיפלנו, חלק אנחנו עדיין צריכים לטפל ויש פרשנות שונה לסעיפים בחוק.

אלכס מילר: אני פחות רואה את הבעיות באוניברסיטאות, אולי בחלק, יותר קיבלנו פניות ממכללות, ממכללות קטנות יותר, שקשה להן ליישם חלק מהסעיפים בחוק, אבל עדיין החוק מחייב את כל המוסדות לעבוד לפי הסעיפים שקיימים שם.

אלכס מילר: אני גם אשמח לשמוע מהמועצה להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: כמובן שאנחנו מברכים על כך שהקמתם מחלקה לפניות סטודנטים.

אלכס מילר: בטח נשמע מכם אם יש איזה שהיא התייחסות, מבחינת פניות שקשורות לחוק, וכך נוכל לסכם אם יש צורך בהמשכיות של חקיקה נוספת, או שאפשר להסדיר את העניין בין המוסדות.

אלכס מילר: כמובן אני רוצה לברך את הסטודנטים במדינת ישראל בכלל, את התאחדות הסטודנטים בפרט, ביום החגיגי הזה.

אלכס מילר: היום מציינים פעם ראשונה בהיסטוריה את יום הסטודנט הלאומי, כחוק.

אלכס מילר: אני מקווה מאוד שכך כל שנה נוכל להתכנס בכנסת ובשאר המקומות, שהם נחשבים כמקומות ממלכתיים, כמו בית הנשיא, כמו ממשלת ישראל, ויציינו את היום זה בצורה שוטפת וכך גם כל אזרחי מדינת ישראל יהיו מודעים לעולם הסטודנטיאלי, לצרכים של העולם הזה ולבעיות ולפתרונות שאנחנו נותנים, להוקרה שאנחנו נותנים למשאב שאני חושב שהוא המשאב הכי עיקרי של מדינת ישראל, שזה המשאב האנושי.

אלכס מילר: אני אשמח, מר בועז טופורובסקי, אם תוכל להתייחס לדברים, לפתוח ולהגיד, באופן כללי, מבחינת התאחדות הסטודנטים חוק זכויות הסטודנט ושאר הדברים שקשורים בעצם לכנסת ישראל אל מול החיים הסטודנטיאליים, איך אנחנו יכולים עוד להמשיך לסייע, איך אנחנו יכולים לפתור את הבעיות שנוצרו סביב אותם הדברים שדיברנו אז, כשחוקקנו את החוק.

אלכס מילר: אז גם היית שותף לנושא הזה, אני חושב שאז היית יושב ראש אגודת הסטודנטים בתל אביב, כשהחוק התחיל.

אלכס מילר: היום אתה יכול לסכם את השנתיים שהחוק הזה פועל, מבחינתך, מבחינת התאחדות הסטודנטים, ומה ניתן לעשות בנוסף.

אלכס מילר: בבקשה.

23639: קודם כל תודה רבה.

23639: ברשותך, אני אתייחס לחוק זכויות הסטודנט לקראת הסוף.

23639: חשוב לי להגיד כמה דברים שחוק זכויות הסטודנט הוא איזה שהיא הוכחה לחלק מהתהליכים שקורים בשנים האחרונות.

23639: היום אנחנו נמצאים בפעם הראשונה ביום הסטודנט הלאומי.

23639: אני קודם כל רוצה להודות גם לך באופן אישי שיזמת את החוק הזה, גם לוועדה הזאת שקידמה אותו באופן מאוד מאוד רציני ומאוד מאוד מהיר.

23639: החוק הזה אושר באופן סופי לא לפני הרבה זמן והשתדלנו, במעט זמן שיש לנו, לעשות כמה שיותר.

23639: החוק הזה, מעבר לזה שהוא מצוין כאן היום בכנסת ישראל, הוא מצוין ברשויות המקומיות ובבסיסי צה"ל, יש פוסטרים שנשלחו לכולם, מיילים שנשלחו לכל החיילים בצה"ל, עם הפניות לאתר ההתאחדות, שם עשינו פירוט מלא של כלל הדברים העומדים בפני מי שרוצה לרכוש השכלה גבוהה.

23639: אני חושב שהחשיבות של יום הסטודנט הלאומי, מעבר לזה שאנחנו באים ואומרים 'יופי, הסטודנטים הם חלק חשוב בחברה הישראלית', בעיקר לגרום לאנשים צעירים, לחיילים ולתלמידים בבתי הספר, להבין את החשיבות של רכישת ההשכלה הגבוהה, של הצורך של כל בן אדם בהשכלה גבוהה, גם באופן אישי להתפתח ולפתח את עצמו, אבל גם להיות אזרח יצרני בחברה הישראלית.

23639: חוק זכויות הסטודנט מייצג איזה שהוא תהליך שקרה במדינת ישראל, במיוחד עם הממשל הנוכחי.

23639: כשהייתי יושב ראש האגודה בתל אביב, היינו במאבק נגד המדינה כל הזמן ונאבקנו מאוד מאוד קשה, ואני חושב שבשנתיים האחרונות, בעיקר בשנה וקצת האחרונות, נוצר איזה שהוא תהליך שאנחנו לא נלחמים כנגד המערכת, אלא נלחמים בתוך המערכת ויחד עם אלמנטים במערכת בשביל להפוך את ההשכלה הגבוהה והרבה מאוד אלמנטים של ההשכלה הגבוהה והסטודנט בהשכלה הגבוהה למשהו יותר טוב.

23639: יש כאן משהו שכולם מסכימים עליו, שחייבים לשפר אותו ואנחנו מנסים לשפר אותו.

23639: אנחנו עכשיו במשא ומתן עם האוצר ועם הוועדה לתכנון ותקצוב, אתה נמצא כמובן ברקע, וגם שר החינוך, ואני חושב שהמשא ומתן הזה הוא היסטורי והוא מדבר על דברים שבחיים לא דיברו עם הסטודנטים ושני הצדדים מראים איפה שהוא בגרות.

23639: כמובן המדינה, בזה שהיא לא באה ואומרת לנו 'אני לא שואלת אתכם', כמובן הסטודנטים שבאים ומדברים על הכל, וגם אומרים בגלוי, בלי לפחד, שבשביל לטובת המערכת הם גם אולי יהיו מוכנים לשלם את המחיר.

23639: דרך אגב, עכשיו צוות משא ומתן בדרך מפגישת משא ומתן לכאן.

23639: אני מצטער שהם מאחרים, אבל הם בדרך לכאן.

אלכס מילר: אולי יביאו לנו בשורות.

23639: לא נראה לי שיביאו בשורות, אחרת הייתי יודע, אבל אולי, מי יודע.

23639: זה בנוגע למשא ומתן.

23639: גם היום, דרך אגב, פורסם ב'ידיעות אחרונות' ובעוד כמה עיתונים סקר ענק שעשינו בהתאחדות הסטודנטים שבעצם יום הסטודנט הלאומי היה קטליזטור, זה עוד איזה שהוא יתרון שיש יום סטודנט לאומי, סקר שבודק את מכלול הצרכים, הבעיות, האלמנטים שקשורים לסטודנט ממוצע במערכת ההשכלה הגבוהה, גם בפריסה גיאוגרפית וגם בפריסה סוציו אקונומית.

23639: הסקר הזה הראה הרבה מאוד דברים, בשורה התחתונה הוא הראה מה שאולי היה ברור, אבל אנשים לא כל כך הבינו, שנושא שכר הלימוד הוא אלמנט שכן משפיע על הקושי להתקבל להשכלה הגבוהה, אבל הוא בהחלט לא האלמנט המרכזי.

23639: סטודנט בממוצע מוציא כ-60,000 שקל בשנה, שכר הלימוד מתוך זה נכון להיום הוא 10,000 שקל בשנה.

23639: זה מראה שיש הרבה מאוד הוצאות מסביב לשכר הלימוד וגם מראה שיש הרבה מאוד סטודנטים, כמעט כל סטודנט בממוצע צריך עזרה באזור ה-15,000 שקל בשנה מההורים שלו.

23639: אני חושב שזה מצב שקשה במדינת ישראל לקבל אותו ולעבור עליו לסדר היום, כי סטודנטים שנמצאים בגיל 25, 26, 27 זה קצת מוזר שבשביל ללמוד במערכת ההשכלה הגבוהה הם חייבים להסתמך על ההורים שלהם.

23639: אני חושב שזה גם לא נכון, ואני אומר את זה בלשון המעטה, מבחינה חברתית.

23639: גם מבחינה כלכלית, אבל אולי לא כדאי שניכנס לזה.

23639: חוק זכויות הסטודנט, יש איתו הרבה מאוד אלמנטים חיוביים.

23639: הוא הביא להרבה מאוד שינויים חיוביים במה שקורה במערכת ההשכלה הגבוהה, תיכף אני אגיע גם לכמה השלכות רקע שהוא הביא אליהם, אבל יש הרבה אלמנטים שמתוך הרצון החשוב מאוד לשמור על החופש האקדמי, הם נוסחו בצורה מאוד רחבה ונתונה לפרשנות בחוק עצמו.

23639: שלחנו מסמך ליושב ראש הוועדה ולך, עם כמה הערות ודוגמאות, שבו כשנותנים מרחב תמרון יותר מדי גבוה למוסדות להשכלה גבוהה הם מסתכלים על זה כאל 'בואו ניקח את המקרה הקיצוני', או שכמה שפחות פוגע במוסד או כמה שיותר פוגע בסטודנט.

23639: לא תמיד, אבל לפעמים כן וקיבלנו הרבה מאוד פידבקים מהשטח שאני חושב שראוי מאוד שנתייחס אליהם.

23639: השלכה חיובית שכן היתה לחוק, היו הרבה מאוד, אבל השלכה שאני מאוד מאוד מעריך זה במועצה להשכלה הגבוהה.

23639: במועצה להשכלה גבוהה הוקמה ועדה לשני אלמנטים שהם רלוונטיים לחוק; למילואים, סטודנטים המשרתים במילואים, וכל מה שקשור לנושא הערעורים.

23639: ראש המחלקה האקדמית אצלנו הוא חבר בוועדה, הוא גם בדרך לכאן, והוועדה היום מגישה למועצה להשכלה גבוהה את המסקנות שלה, בתקווה שהמסקנות יאושרו ואז זה יאפשר עוד יותר איזה שהיא ודאות בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה שזכויות סטודנטים בסיסיות, אלמנטריות, נשמרות.

23639: אם אתה רוצה, אפשר לחכות, מה שכמובן תגיד, לראש מחלקה שיבוא, או שאנחנו יכולים לעבור על המסמך הזה, להראות כמה דוגמאות לדברים שנלקחו ופורשו בהרחבה, שאולי צריכים התייחסות.

23639: אולי קודם כל לשמוע מהמועצה להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: אנחנו נחכה עוד כמה דקות עד שיגיע ראש המחלקה האקדמית שלך, ואני אפנה למועצה להשכלה גבוהה, אם תוכלו להתייחס לנושא הזה ולקבל כמה פרטים מה קורה מבחינתכם, מבחינת יישום החוק.

יעל טור-כספא: אצלנו הדובר הוא ממונה גם על הנושא של פניות הציבור ועל יישום חוק חופש המידע.

יעל טור-כספא: הוא גם מטפל בפניות בכל הנוגע לפניות של סטודנטים.

יעל טור-כספא: לא התקבלו אצלנו הרבה פניות, אם בכלל, בנושא יישום החוק, מה שנראה לי שדווקא מלמד על חשיבות החוק ועל יישום טוב של החוק.

יעל טור-כספא: בהמשך למה שמר בועז טופורובסקי אמר, היום עתידות לבוא לדיון בפני מליאת המועצה להשכלה גבוהה המלצות הוועדה של המועצה בנושא הכללים שאמורה המועצה להשכלה גבוהה להתקין מכח סעיף 19(א) לחוק, לעניין התאמות לסטודנטים ששירתו בשירות מילואים.

יעל טור-כספא: אחרי שהמועצה תקבע את הכללים, הם יצטרכו להיות מעוגנים בכללים משפטיים.

יעל טור-כספא: אני חושבת שזה בעיקרון הנושא, אלא אם כן יש...

אלכס מילר: לפני כמה זמן ציינו כאן, גם בכנסת, את הנושא של יום המילואים, והשתתפתי בפאנל באוניברסיטת בן גוריון.

אלכס מילר: יושב ראש האגודה נמצא כאן, והעלו שם הרבה מאוד טענות שהן לא במסגרת של הכללים שנותן החוק.

אלכס מילר: זה יותר עניין של יחס אישי.

אלכס מילר: כאשר אני מסתכל על כמה מוסדות, אני מזהה שם שכאשר מדובר על נושאים כמו מילואים, אומרים, 'אוקי, יש לנו שורה שאנחנו מחויבים לעשות, אז אנחנו צמודים לשורה ולא יותר מזה'.

אלכס מילר: אני חושב שצריך להיות פה איזה שהוא מסר יותר רחב למוסדות, השאיפה צריכה להיות ליותר.

אלכס מילר: גם אז אמרתי וגם היום אני אומר שהמילואים זה לא צריכה להיות הבעיה של אלה שעושים אותם, זו צריכה להיות בעיה של אלה שלא עושים אותם, אם אנחנו נצליח להגיע למצב שמישהו שלא עושה מילואים, לא מסיבה בריאותית, אלא בשל השתמטות, הוא זה שיש לו בעיה במערכת עצמה.

אלכס מילר: אין מה לעשות, אנחנו נמצאים במדינה שמחייבת את אזרחיה לבוא ולהגן עליה, עד גיל מסוים, ואנחנו צריכים מצד אחד לתת להם את הגב שהמדינה נותנת בהיבט הכלכלי, כמו שהם נותנים לנו את הגב בהיבט ההגנתי, וכך גם המערכת עצמה.

אלכס מילר: אותם האנשים, שהם משהו כמו 20% שמשרתים במילואים שהם סטודנטים, בסופו של דבר הם חוזרים לספסל הלימודים והם צריכים להשלים את החומר והמבחנים ויש פה ציבור שלם שמרגיש שעובדים איתם לפי החובה ולא לפי צורך לבוא ולתת כמה שיותר.

אלכס מילר: אז אני כן חושב שחוץ מאותן התאמות שאתם הולכים לעשות בוועדה שהקמתם, וחוץ מהדברים שנעשים כבר בפועל במוסדות, יש צורך לבוא ולהוציא מסר כללי שאותם מוסדות שעושים יותר, גם יקבלו יותר.

אלכס מילר: יש לכם כלים לתת יותר, יש לכם מערכת אוטונומית שיודעת לעבוד מול המוסדות בצורה שוטפת ואתם יודעים איך לשפר ואתם יודעים גם איך לבוא ולעשות סנקציות כאלה ואחרות מבחינת היישום של המדיניות שאתם מובילים.

אלכס מילר: אם תצא בשורה, גם מהמועצה להשכלה גבוהה, בעניין הזה, והבשורה תהיה חד משמעית, לכל המוסדות, בלי יוצא מן הכלל, שזה הצורך וזו הדרך, בסופו של דבר אנחנו נראה שיש שינוי.

אלכס מילר: ואני יכול להגיד לך שהעניין נוגע ממעונות הסטודנטים עד כרטיס צילום, שזה מהדברים הגדולים עד הדברים הכי קטנים, כולל מבחנים כולל מועדים וכולל שאר הנושאים שהם רלוונטיים לנושא הזה.

אלכס מילר: אנחנו גם קיבלנו דוח שעשו אותו במחלקת המחקר של הכנסת, וגם לפי הדוח הזה אנחנו רואים שעושים השוואה בין סטודנטים במכללות ובין סטודנטים באוניברסיטאות מבחינת הנגישות ומבחינת הזמן הפנוי של הסטודנטים, ואנחנו רואים פה לפי הנתונים כמה סטודנטים מהלומדים במכללות למול הסטודנטים שלומדים באוניברסיטאות, עובדים בזמן הלימודים ואנחנו רואים שרוב הסטודנטים במדינת ישראל עובדים.

אלכס מילר: אנשים שבעצם הם מחפשים את הדרך לפרנס את עצמם ואם אני משווה את זה לסקר שעשו בהתאחדות הסטודנטים, אין ספק שהפרמטר הכלכלי זה אחד מהפרמטרים החשובים בחייהם של הסטודנטים וצריך לראות כאן איך אנחנו נותנים פתרון שגם מצד אחד אלה אנשים שלומדים ועובדים והולכים למילואים וכשאנחנו עושים את הסיכום של כל הדברים, אם הערכת עצמה לא תעודד, אנחנו נגיע למצב שאותם אנשים יצטרכו לעשות בחירה אצלם בחיים ולוותר על דברים.

אלכס מילר: אני לא חושב שהמערכת עצמה צריכה להגיע למצב שבדרך עקיפה היא מעודדת השתמטות ממילואים, כי זה בסופו של דבר מה שיקרה.

אלכס מילר: כשלבן אדם יש חובה ללכת לעבוד, הוא חייב ללכת לעבוד, אין לו דרך אחרת, אז הוא יילך לעבוד, הוא רוצה לסיים את המבחנים?

אלכס מילר: הוא יילך ללמוד והוא יסיים את המבחנים, אבל למצוא דרך לצאת ממילואים, לא חסרים אנשים יצירתיים שמוצאים את הדרך להשתמט.

אלכס מילר: אז אני כן חושב שהמערכת צריכה לבחון את זה שוב.

אלכס מילר: אנחנו נמצאים כבר בשנות האלפיים, שהצרכים הם שונים ממה שהיה בעבר וגם מערכת ההשכלה הגבוהה דורשת היום השקעה יותר כלכלית בשביל לסיים לימודים, אני חוזר על כל הדברים שקשורים גם למחשבים, לאינטרנט, לאותם תכנים שהיום מחייבים את הסטודנטים להשקיע כסף מעבר למה שהם משקיעים בשכר הלימוד ושאר הדברים.

אלכס מילר: , אז באופן כללי, זו בקשה למערכת לבוא ולבחון את זה בצורה יותר ממלכתית ויותר של מסר למוסדות להשכלה גבוהה.

רונית תירוש: אדוני היושב ראש וגם יושב ראש התאחדות הסטודנטים.

רונית תירוש: אני קודם כל רוצה לברך את הסטודנטים ביומם המיוחד הזה ולומר שזכיתם שאתם חיים בתקופה שונה מבחינת מעמדכם בקרב מוסדות שלטון כאלה ואחרות ובקרב ועדות כאלה ואחרות, וזה הרבה בזכות עבודה שעושה מר בועז טופורובסקי וחברים נוספים.

רונית תירוש: אני לא אומרת את זה רק בגלל שהוא כאן.

רונית תירוש: אסוציאטיבית הוא הזכיר לי את מר עופר עיני.

רונית תירוש: עופר עיני עשה הרבה מאוד שינויים במשק.

רונית תירוש: בניגוד לקודמיו השונים, יש לומר.

רונית תירוש: הוא לא היה איש מיליטנטי והוא השיג הרבה יותר מכל האחרים שהשביתו נמלים וחשמל ומה לא והפכו את המדינה ועל הדרך גם גרמו להרבה מאוד נזקים משקיים וכלכליים, ובועז, בדרכו העקבית, העיקשת, הלוחמנית אבל המאוד עניינית, מקצועית, הצליח לעצור גזרות, להביא לשינויים ובעיקר הביא את הסטטוס של סטודנטים למודעות ציבורית שאי אפשר להתעלם מקיומם.

רונית תירוש: אני לא יודעת לומר אם זה התחיל בבעיות שהיו לסגל הזוטר עם השביתות, או בשביתות אחרות שלא אתם יזמתם, אבל בהחלט הוא ידע לתפוס גם את המומנטום וגם את הפלטפורמות הנכונות על מנת להבהיר ולהכניס למודעות שסטודנטים בישראל, על אף שהם אגב שונים לחלוטין מכל ארגוני הסטודנטים בעולם ששם הם מובילים שביתות ושורפים צמיגים ורואים אותם יוצאים בהמוניהם לרחובות, פה זה פחות, היו, לא שלא היו כאלה, כנגד שרת חינוך כזאת ושרת חינוך אחרת, אני פרוידיאנית, מעדיפה לשכוח את זה, אבל בגדול אתם באמת שונים, ולמרות הגישה שבעיניי מאוד נכונה, הצלחתם לתפוס מקום.

רונית תירוש: במועצה להשכלה גבוהה אתם יושבים כחלק מהוועדה שם ובכל דיון אחר, והאוצר לא מעלה בדעתו, להערכתי, לעשות איזה שהוא דיון ולהגיע להסכמים עם סגל כזה ואחר כשהוא לא שומע את הסטודנטים ובמידה מסוימת גם נענה לתביעותיהם.

רונית תירוש: לכן אני אומרת שאתם חיים בתקופה אחרת וטוב שכך, ויש עוד מקום אולי למנף את המעמד הזה, אבל בגדול עשיתם כברת דרך עצומה, בזכות הנהגה מאוד טובה שיש לכם והיא לא תמיד היתה קלה, יש לומר.

רונית תירוש: חוץ מזה, אני לא שמעתי את תחילת הדיון, אני מעריכה שעלו פה נושאים שקשורים לסטודנטים, אבל אני רוצה להעלות משהו שמאוד מציק לי, שהולך ומתפתח, ואני לא רואה שאנחנו, המחוקקים, לצורך העניין, או מישהו אחר, מרים את הכפפה, אולי תעזרו לי בנושא.

רונית תירוש: אני מדברת על תהליך שבו פחות ופחות המרצים באוניברסיטה לוקחים אחריות.

רונית תירוש: כמעט כמו בבית ספר, אספת הורים, הילד לא בסדר, הציון שלו לא מספיק טוב, אומרים להורים 'תיקח מורה פרטי'.

רונית תירוש: התפתחה תעשייה מקבילה לשיעורים של המרצים באוניברסיטה, תעשייה שמפעילה אותה אגודת הסטודנטים המקומית, ולא ההתאחדות, אבל זה תחת.

רונית תירוש: אגב, האגודה עושה עבודה נפלאה, אני מכירה מקרוב סטודנטים שלא הולכים לשיעורים של המרצה ומראש הולכים לשיעורים שהאגודה מארגנת, כי המרצים שלה הם בגובה העיניים, הם סבלניים יותר, הם מסבירים יותר, הם מבינים יותר, אולי צעירים יותר, אינני יודעת, לא בדקתי, אבל אלה עלויות אדירות.

רונית תירוש: עשיתי חשבון שזה לפעמים מגיע ליותר מעלות שכר לימוד שנתי באוניברסיטה.

רונית תירוש: למרות שהם קורסים יחסית זולים, במצטבר, כשאתה הופך לנורמה את ההשתתפות בקורסים האלה במקביל, או במקום קורסים שניתנים לך על ידי המרצים עצמם, במיינסטרים, זה דבר שצריך לתת עליו את הדעת.

רונית תירוש: אתם עושים עבודה מצוינת, אבל זה לא נכון שזה יהיה כך, אלה הוצאות אדירות וצריך לראות מה עושים ואיך מאלצים את המרצים לקחת אחריות ולעשות את העבודה לא פחות טוב ממה שהמרצים של האגודה עושים.

רונית תירוש: זה דבר אבסורדי, מה שנוצר שם.

רונית תירוש: אז נכון שאני מייחדת את דבריי בעיקר למה שאני מכירה מקרוב באוניברסיטת תל אביב, אבל אני מעריכה שמה שקורה שם קורה גם במקומות אחרים בארץ.

רונית תירוש: והנה אני מרימה להנחתה אולי שביחד נעשה איזה שהוא מהלך.

רונית תירוש: עד כאן, תודה, ושיהיה לכם בהצלחה.

23639: אל"ף, תודה על המחמאות, אני בטוח שגם עשית למר עופר עיני את היום.

23639: [

רונית תירוש: הרווחת את זה בצדק.

23639: תודה, אבל לא היית כאן, כמו חלק מהאנשים, בנאום היפה שלי בהתחלה.

23639: יש לנו צוות משא ומתן שבדיוק עכשיו הוא חזר מהמשא ומתן, אם אתה רוצה, הם גם יגידו כמה מלים על מה שהיה, אני בעצמי הייתי שמח לדעת, ובין השאר, אחד מהדברים המרכזיים, אני מסכים איתך לגמרי, עצם זה שאגודות סטודנטים צריכות לעשות מרתונים כאלה שמכינים את הסטודנטים למבחנים כדי להשלים להם להמשך מה שהם לומדים, זה איום ונורא.

23639: זה נוצר בגלל שתי מערכות מרכזיות.

23639: בסופו של דבר הכל כסף, אבל יש שתי בעיות מרכזיות.

23639: האחת זו באמת איזה שהיא ירידה באיכות ההוראה, והשנייה זה ירידה בכמות המתרגלים.

23639: זאת אומרת אם פעם על הקורסים האלה היו תרגולים ותרגולים ושיעורים ושיעורים, היום אין את זה ומישהו צריך להשלים את זה.

23639: חלק מאוד מרכזי במשא ומתן זה על הגדלת כמות הסגל הזוטר והמתרגלים במערכת ההשכלה הגבוהה וכל עניין של שיפור איכות ההוראה וסקרי הוראה, וכמו מעין בתי ספר שמכשירים פרופסורים איך לעשות את ההוראה.

רונית תירוש: ברור, זה מקצוע.

23639: זה לגבי מה שאמרתְ.

23639: מר אורון דב הוא ראש המחלקה האקדמית, ומר איציק שמולי הוא הסגן שלו.

אלכס מילר: מי נותן לנו התייחסות לנושא של חוק זכויות הסטודנט?

אורון דב: הבעיה העיקרית, עם היישום של חוק זכויות הסטודנט.

אורון דב: החוק קודם כל הוא מאוד טוב, הוא בא ומאגד פעם ראשונה את המעמד של אגודות הסטודנטים ושל הסטודנטים בתוך המוסד, אבל יש בו הרבה פערים שצריך עדיין למלא, ומה שקורה בשורה התחתונה זה שכל מרווח שיש בו מקום לפירוש, המוסדות מפרשים אותו באופן שרירותי לחלוטין והחוק זז מהמטרה העיקרית שלו, שזה לבוא לטובת הסטודנטים.

אורון דב: יש כמה דוגמאות, רשמתי את זה גם בדף ששלחתי לכם, למשל דמי רישום, רשום שדמי רישום לא יעלו על 350 ₪, כבר היום יש מוסדות שבהם דמי הרישום הם 450 ₪.

אלכס מילר: יש לך רשימה של המוסדות?

אורון דב: בסעיף הזה זה דווקא לא הרבה, אבל---

אלכס מילר: לא משנה, זה חוק.

אלכס מילר: גם במוסדות הפרטיים הם מחויבים ל-350.

אורון דב: יש עוד כל מיני דוגמאות.

אורון דב: בעיקר המחלוקת זזה סביב סעיפים 15 ו-18 ו-19.

אורון דב: סעיף 15 מדבר על בחינות ועבודות.

אורון דב: שם יש את הנושא של הערעור.

אורון דב: קודם כל היתה תקופה מאוד ארוכה שבה היתה הגבלה על ערעורים בחלק מהמוסדות.

אורון דב: זה משהו שביחד עם המועצה להשכלה גבוהה ובשיתוף פעולה עם המחלקה המשפטית שלהם, הצלחנו לפעול וכן להסיר את ההגבלות שהיו בחלק מהמוסדות.

אורון דב: בחלק מהמוסדות זה עדיין קיים.

אורון דב: סעיף ד' בחוק, אם אני לא טועה, מדבר על זה שלכל סטודנט יש זכות לצפות בכל בחינה ולקבל עותק ממנה.

אורון דב: לפי מה שאנחנו יודעים זה לא קורה ברוב המוסדות.

אורון דב: ברוב המוסדות יש אפשרות לצפות בבחינה, אבל אין אפשרות לקבל עותק ממנה.

אלכס מילר: גם העניין של שאלון לא מופיע בחוק.

אורון דב: גם הנושא של מחברת בחינה.

אורון דב: זכותו של סטודנט לצפות בכל מחברת בחינה.

אורון דב: מה שהמוסדות בעצם באים ואומרים שהשאלון הוא לא חלק מטופס הבחינה, ואז בעצם מה שקורה זה שסטודנט יכול לראות את התשובות לשאלות, אבל לא רואה את השאלון, ואז זה ללא הקשר, הוא לא יכול להבין מה קורה, וזה קורה במופגן ובהמון מקומות.

אורון דב: בעיה נוספת זה הנושא של ועדות ערעורים.

אורון דב: החוק גם מגדיר שם שצריך להיות נציג סטודנטים, אבל בחלק מהמקומות יש מצב שהוא די אבסורדי שיש שני אנשים בוועדה, אחד מהם הוא נציג סטודנטים, הנציג השני זה הרקטור או ראש הוועדה, שיש לו קול כפול.

אורון דב: מה שקורה בעצם שבתכל"ס הוא לא משפיע ולא עושה כלום וכל מה שקורה זה שראש הוועדה מחליט.

אורון דב: או במקרים אחרים שבהם ועדת הערעורים לא רואה את עצמה כמישהי שבאה ובוחנת את כל מכלול הפרטים מחדש, אלא רק בודקת האם ועדת המשמעת עבדה כראוי.

אורון דב: יש פה איזה שהוא חוסר הבנה ויש פה פתח שפוגע בסטודנטים ובזכויות שלהם.

23639: יש גם את הנושא של מועדי בחינה.

23639: לדוגמה רשום שמועדי הבחינה יפורסמו לפני מועד הבחינה, בסמוך למועד הבחינה ובזמן סביר, רשום, ולפעמים עושים את זה מאוד מאוד קרוב למועדי הבחינה, או משתמשים בזה כדי לקבל איזה שהיא הרשאה לשנות את מועדי הבחינה מפעם לפעם.

23639: אצלי זה היה בגלל שלמדתי כמה תארים במקביל, כשבחרתי איזה קורסים לעשות הייתי גם בוחר את זה לפי מועדי הבחינות, שלא יהיו לי באותו יום ובאותה שעה מבחנים ואם אין לך את זה, אז קצת קשה לך לתכנן איזה קורסים לעשות.

23639: לדוגמה.

רונית תירוש: בהקשר הזה רציתי לומר שגם לא בכל מקום מכבדים את האפשרות למועד ב'.

רונית תירוש: מי שנבחן בסוף סמסטר א' אומרים לו 'מועד ב' שלך יהיה בסוף שנה'.

רונית תירוש: זה משהו שהוא ממש בעיניי הכי מחוצף.

אורון דב: יותר מזה, יש מקומות שגם צריך לשלם עבור מועד ב', או לשלם עבור האפשרות לערער, 30 שקלים.

רונית תירוש: אבל תבין, אם אתה לא עושה את מועד ב' מיידית בתום הקורס, לא מאפשרים לך, אז יש לך סמסטר שלם, אתה שוכח את החומר, אתה לא בקי בו ואתה צריך לחזור עליו וזה מעמיס על סך המבחנים שאתה סימנת לעצמך בסמסטר ב'.

רונית תירוש: אם הם לא נותנים את זה, אין משמעות לסמסטר.

אלכס מילר: לפי מה שאני יודע, חברת הכנסת תירוש, יכול להיות שזה משהו נקודתי, כל מוסד---

רונית תירוש: נכון, מחויב ובדרך כלל מכבד.

אלכס מילר: ---מפרסם כבר בתחילת השנה גם את מועד א' וגם את מועד ב'.

רונית תירוש: כן, הוא לא מפרסם מועד ב' לקורסים מסוימים, השאלה איזה כח יש לסטודנטים להתקומם נגד זה.

אורון דב: הרבה פעמים לא מפרסמים את זה לפני ההרשמה, מפרסמים את זה הרבה זמן אחרי ההרשמה ואז אתה גם לא יכול לתכנן את זה ואתה גם לא זכאי למועד ג'.

רונית תירוש: זה נושא שאני גם ארצה לטפל בו, יחד איתך.

רונית תירוש: זה חלק מזכויות הסטודנטים.

אלכס מילר: יש עוד משהו שרציתי לדבר עליו.

אלכס מילר: בחוק זכויות הסטודנט מופיע סעיף של חופש ההתארגנות וחופש הביטוי.

אלכס מילר: אני יודע שאנחנו אז דיברנו בנוגע לשני מוסדות שאז היתה שם בעיה מבחינת התאים, מבחינת כל ההיבטים של ההתארגנות ונאמר שהנושא ייבדק ויביאו לנו את המסקנות.

אלכס מילר: היה מדובר באוניברסיטת בן גוריון ובטכניון.

אלכס מילר: אם תוכל להתייחס באופן כללי מה קורה, כי שמעתי שגם בשאר הדברים יש בעיה באוניברסיטת בן גוריון.

אלכס מילר: היום, לפי 'מעריב', אתם יצאתם הכי טוב מבחינת המוסדות להשכלה גבוהה.

עמית קציר: אני יושב ראש אגודת הסטודנטים באוניברסיטת בן גוריון.

עמית קציר: כעיקרון, בנושא של חופש הביטוי, האוניברסיטה שינתה את התקנון האקדמי שלה, את נהלי האפשרות להפגין בקמפוס, על פי החוק.

עמית קציר: זה היה אחרי מאבק ארוך של סטודנטים באגודה אל מול האוניברסיטה.

עמית קציר: בסך הכל אפשר להקים כל תא שרוצים באוניברסיטה, אפשר להפגין.

אלכס מילר: גם בטכניון?

אלכס מילר: טכניון פה?

23639: לא.

23639: אני יודע שאנחנו לא נמצאים במצב אידיאלי.

23639: אם אתה רוצה נעביר לך רשימה מדויקת איפה יש בעיה של התארגנות.

אלכס מילר: אני אשמח, כי הכוונה שלנו היתה שיאפשרו לסטודנטים, במידה ויש רצון שלא לבלום את העניין הזה, במיוחד כאשר לרוב המוסדות במדינת ישראל אין שום בעיה עם זה, אז לא יעלה על הדעת שגם כשחוק אומר משהו מסוים וגם כשברוב המוסדות זה נהוג, שיש מוסדות שלא נותנים לסטודנטים להתעסק בדברים שהם מעבר ללימודים שלהם, בהיבט של חופש הביטוי וההתארגנות.

אלכס מילר: כן, האוניברסיטה הפתוחה?

אלירן אוחיון: אני נציג אגודת הסטודנטים של האוניברסיטה הפתוחה.

אלירן אוחיון: צהריים טובים לכולם.

אלירן אוחיון: חוק זכויות הסטודנט בהקשר שלנו עזר להקים את אגודת הסטודנטים.

אלירן אוחיון: האגודה הוקמה במאבק שכלל ארבע שנים, לפני שנתיים נבחרה אגודה רשמית, האגודה מסיימת בימים אלה את תהליכי ההקמה הסופיים ואנחנו עומדים לבחירות בעוד חודש.

אלירן אוחיון: חוק זכויות הסטודנט שאתה הובלת, חבר הכנסת מילר, לתקן שתהיה אגודת סטודנטים נבחרת בכל מוסד אקדמאי, הוא משהו שמאוד עזר לנו.

אלירן אוחיון: אנחנו ראינו את זה בהקשר שלנו שלפני שנה היתה שביתה בת שבעה שבועות באוניברסיטה הפתוחה, לראשונה אחרי 30 שנה, ולולא אגודת סטודנטים נבחרת ומייצגת בפני הנהלת האוניברסיטה לא היינו זוכים להקלות כמו שהצלחנו.

אלירן אוחיון: אמרה מקודם חברת הכנסת רונית תירוש, לא במאבק פומבי אלא במשא ומתן יעיל וטוב.

אלירן אוחיון: אנחנו באמת רוצים להודות לך על עזרתך הרבה וגם לחבר הכנסת זבולון אורלב, שעזר לנו באותה תקופה, ואנחנו באמת רוצים לציין את זה שלנו.

אלירן אוחיון: בהקשר של האוניברסיטה הפתוחה, יש לנו אגודה, ודווקא האוניברסיטה הפתוחה, שיש לה 45,000 סטודנטים ב-50 קמפוסים, מהצפון ועד אילת, כולל סטודנטים מחוץ לארץ, האגודה מראה לנו כל יום מחדש כמה זה חשוב שיהיה לכל גוף סטודנטים, גוף שמייצג אותם בפני כל הרשויות, אם זה כנסת ישראל, אם זה משרד החינוך וההנהלה המקומית.

אלירן אוחיון: אני אציין שאנחנו סבורים גם שבממשלה הנוכחית יש גם סגנית שר שמטפלת בסטודנטים שאינני יודע למה היא לא נמצאת.

אלירן אוחיון: זה עוד כלי שאפשר לשפר ולייעל, ואם זה יהיה בעתיד במשרד החינוך, אני חושב שזה יהיה הפתרון האולטימטיבי.

אלירן אוחיון: ואנחנו מברכים על הדיון הזה וגם מודים למר בועז טופורובסקי, היושב ראש, ולשי, הדובר, על כל תמיכתם.

אלכס מילר: דרך אגב, נמסר לי שכנראה בשבוע הבא או עוד שבועיים הכנסת תצביע בקריאה ראשונה על החוק שנותן לסטודנטים שלומדים בפריפריה במכללות את שנה א', למי שסיים שירות לאומי או שירות צבאי, בחינם, ומשרד ראש הממשלה תקצב שם משהו כמו 80 מיליון שקל לטובת העניין הזה.

אלכס מילר: כמובן שאנחנו מברכים על היוזמה ואנחנו מברכים על כך שיש פה עידוד, גם בהיבט של נגישות להשכלה גבוהה בפריפריה וגם כמובן בהיבט של שירות צבאי ושירות לאומי, שזה עניין חשוב מאוד.

אלכס מילר: יש מישהו שרוצה להתייחס לפני שאני מסכם?

אורון דב: הבהרה קטנה, חשוב לנו להבהיר שאנחנו לא נגד החופש האקדמי.

אורון דב: דבר נוסף, מלבד הדברים שקיימים בחוק, יש עוד כמה דברים שאנחנו חושבים שיש להוסיף, כמו אוכלוסיות מיוחדות שצריך להתייחס אליהן, כמו אוכלוסיית הנשים בהריון.

אלכס מילר: כן, אנחנו בדקנו.

אלכס מילר: כששלחת את המסמך, ביקשתי מהצוות שלי לבדוק את העניין וראינו שברוב המוסדות העניין הזה באמת מוסדר בתקנון.

אלכס מילר: אשמח אם תוכל להעביר לנו את רשימת המוסדות שבהם יש בעיה, כי אנחנו פה מנסים לטפל בדברים שהם דברים כלליים.

אלכס מילר: אם אין בעיה כללית, אם יש בעיה בכמה מוסדות, אז שם הרבה יותר קל לטפל בלי לחוקק חוק מיוחד שמסדיר דבר כזה או אחר.

אלכס מילר: אם יש מוסדות שאתה יודע שיש שם בעיה, מבחינת אותם הדברים, תעביר לנו, אנחנו נפנה אליהם, נעלה את זה, יש מועצה להשכלה גבוהה וניתן לפתור את זה.

אלכס מילר: כי אני חושב שהמטרה ברורה לכולם, לא יעלה על הדעת שאישה שילדה לפני יומיים-שלושה תצטרך ללכת למבחן למחרת אחרי הלידה.

אלכס מילר: יש תקנות, יש דברים ברורים, ברוב המוסדות זה מוסדר, אם יש איזה שהיא תקלה במקום כזה או אחר, ניתן לטפל בזה ואוי ואבוי אם יבואו והם יסרבו.

אורון דב: לפי מה שאני יודע, זו בעיה כללית.

אורון דב: אני מקבל פניות.

אורון דב: אני מכיר מצבים אבסורדיים שמוסד מבקש מיולדת להגיע למחרת לשיעור, ואם היא לא מגיעה, זה נחשב לה---

אלכס מילר: כתוב לי פה: 'רשות להיעדר מהרצאות פרונטליות לתקופה של ארבעה שבועות'.

אלכס מילר: כתוב פה הנושא של התרגילים במשך ארבעה שבועות, כתוב פה הנושא של איחור של שמונה שבועות מהמוסד שנקבע להגשת התרגילים.

אלכס מילר: זה מאוניברסיטת בן גוריון.

אורון דב: אני מוכן להעביר לך את הריכוז שיש לי.

אלכס מילר: אם נראה שיש באמת יותר מכמה מוסדות שיש שם בעיה, אנחנו נפעל.

אלכס מילר: כמובן אם לא יהיה פתרון שהוא פתרון כללי, הוראה כללית של המועצה להשכלה גבוהה למוסדות, אנחנו נפעל כמובן בחקיקה.

יעל טור כספא: כדאי שיועברו אלינו פניות כאלה.

אלכס מילר: כן, ברור.

אלכס מילר: את לא ציינת, והחבר'ה אולי לא כל כך יודעים מה שציינתם בפעם שעברה, שהקמתם מחלקה לנושא של פניות ציבור.

יעל טור כספא: התחלתי את מה שאמרתי בזה שהדובר אצלנו גם ממונה על כל הנושא של פניות ציבור, לרבות בכל הנושא של ענייני סטודנטים.

יעל טור כספא: זה מצוין באתר של המועצה להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: הם צריכים לתת פתרונות.

23639: רק לעדכן במשהו, ברשותך, זה חשוב לי לפרוטוקול.

23639: הדבר הראשון שאנחנו אמורים לקבל במסגרת הסכם העקרונות שנחתם עם המדינה והם האוצר והוועדה לתכנון ותקצוב, זה הכסף, השיפוי שיגיע לסטודנטים.

23639: אתמול גם פורסם שנשלח מכתב למוסדות.

23639: לפי ההסכם זה היה אמור להגיע לסטודנטים עד תחילת מאי.

23639: אנחנו היום ב-11 במאי, אז נכון, נשלח המכתב ואני מאמין שבאמת יש איזה שהיא בעיה טכנית, אבל אני חייב להדגיש שנכון להיום רוב הסטודנטים, אם לא כולם, עוד לא קיבלו את הכסף ודווקא ציפיתי מהמדינה, שעד היום לא כל כך עמדה בהסכמים איתנו, לדאוג שההסכם שהם חתמו איתנו יבוצע ממש כלשונו, כמו שכתוב.

אלכס מילר: רק אל תכריז לי פה על שביתה.

אלכס מילר: באנו לחגוג.

23639: לא, אני אומר את זה בצורה רגועה.

אלכס מילר: המוסר הובן.

אלכס מילר: תל אביב- יפו?

יניב פז: כן.

יניב פז: רציתי רק להגיד דבר אחד, בהקשר של ההצעה של חברת הכנסת גילה גמליאל בנוגע לפריפריה.

יניב פז: קודם כל אנחנו מברכים באופן כללי, בתור העיר תל אביב---

אלכס מילר: אני אתקן אותך, הנושא הזה בא בהסכמים קואליציוניים של ישראל ביתנו והליכוד ומי שמקדם את החוק זה משרד ראש הממשלה, שהיא סגנית שר בתוך משרד ראש הממשלה.

אלכס מילר: לפרוטוקול.

יניב פז: אני מקבל את התיקון.

יניב פז: אני רוצה להגיד, אנחנו אמנם בתור מי שמהווה את המרכז האקדמי בתוך מה שנקרא האווירה האורבנית, אנחנו מברכים על הצעה כזאת שמתייחסת לפריפריה.

יניב פז: עם זאת אנחנו מביעים מאוד את צערנו על העובדה שעדיין יש קשר ישיר בין המוצר הזה שנקרא תואר במדינת ישראל לבין העובדה שהוא צריך להיות קשור באופן ישיר לשירות לאומי או שירות צבאי.

יניב פז: לטעמנו זו עוולה מהבחינה הזאת לציבור המיעוטים בארץ שאיננו משרת דרך קבע, הן בשירות הלאומי והן בשירות הצבאי.

אלכס מילר: מה זאת אומרת?

אלכס מילר: שירות לאומי הוא דבר שפתוח לכל מי שמעוניין בכך ואין שום בעיה, זה רק עניין של רצון.

אלכס מילר: או שאתה הולך לעבוד, או שאתה הולך לעשות שירות לאומי.

אלכס מילר: כשאתה הולך לעבוד, אתה מרוויח 5,000, 6,000 שקלים, כשאתה עושה שירות לאומי, מה לעשות, אתה מרוויח כמו חייל.

יניב פז: הלוא בתור ציבור הסטודנטים, בתור מי שמייצג את הסטודנטים, אנחנו לא יכולים לשנות את הסטטוס קוו הקיים במדינת ישראל כרגע מהבחינה הזאת.

אלכס מילר: אני רק חייב להגיד---

יניב פז: אני מייצג את דעת---

אלכס מילר: חברים, אנחנו לא פותחים פה את העניין הזה לדיון, אני חושב שהוויכוח הזה שהוא לא לישיבה הזאת.

אלכס מילר: אנחנו עוד נקיים ישיבה, ולא אחת, בנושא של---

יניב פז: אני כמובן מייצג את דעתנו.

קריאה: מי זה דעתנו?

יניב פז: האגודה שלי, מה שנקרא.

אלכס מילר: כל דעה פה היא דעה לגיטימית.

אלכס מילר: אני חושב שהעניין הזה של עידוד וההטבה לאלה שנותנים תרומתם בחלק מהחיים שלהם, חלק גדול מהחיים שלהם, לטובת המדינה, זה דבר מבורך מבחינתי.

אלכס מילר: אני חושב שזה גם בקונצנזוס בבית הזה, בכנסת ישראל.

אלכס מילר: כמובן שמבחינתך, או מבחינת שאר יושבי ראש האגודות שבעצם מייצגים את הסטודנטים הלומדים אצלם במוסד כל דעה וכל דבר שבא אצלכם לדיון זה דבר לגיטימי שאין לי שום בעיה שתעלו את זה כאן ותביאו את העניין הזה לסדר יומה של הכנסת.

אלכס מילר: אני רק יכול לציין שתמיד אפשר לבוא ולהגיד מצד אחד שאדם הוא מקופח בגלל שהוא לא עשה שירות צבאי או שירות לאומי, או שהוא לא מקבל דבר כזה או אחר, ברגע שהדבר הזה מגיע למישהו שכן עשה.

אלכס מילר: אבל כשאתה מסתכל אחורה, שאדם שעשה שירות לאומי או שירות צבאי ואף אחד לא שואל אותו 'למה הלכת לעשות את זה?', יש פה בעיה מאוד רצינית.

אלכס מילר: מצד אחד אתה לא רוצה שמישהו שלא עשה לא יקבל משהו כאילו שהוא אחרי השירות, ומצד שני, אתה בעצם סוגר את העיניים לאלה שכן עשו את השירות הזה והם תרמו מהחיים שלהם לטובת המדינה, כחוק.

אלכס מילר: זאת אומרת יש לנו פה חוק ואנחנו, כאזרחי מדינת ישראל, מחויבים.

אלכס מילר: זו דעה אישית, אני גם הייתי בנעליים שלכם, גם הייתי יושב ראש אגודה וגם הייתי סגן בארצי, אני חושב שמבחינתנו אנחנו צריכים להסתכל ולהעביר מסר לכל אותם האנשים שבעצם מנסים בדרך כזאת או אחרת להתעלם מהמצב שמדינת ישראל נמצאת בו.

אלכס מילר: ואין מה לעשות, כל עוד יש חוק במדינת ישראל שהוא חוק כללי, ואני לא נכנס כרגע אם זה ערבים, אם זה יהודים, זה לא משנה, החוק מחייב.

אלכס מילר: אני חושב שזו צריכה להיות מנהיגות אישית של כל אחד שרואה את עצמו מנהיג לבוא ולהעביר את המסר ש'חברים, צריכים לפעול לפי החוק'.

אלכס מילר: אלו שמשתמטים, אלה שעושים, אלה שלא, תאמין לי, בשביל זה אנחנו עושים דברים ומחוקקים חוקים, אבל בסופו של דבר, אם אנחנו נעודד את אלה שלא עושים ולא רוצים לעשות, אנחנו נגיע למצב שאנחנו פשוט נפגע בכל אותם האנשים שמגנים בגופם על מדינת ישראל, ואנחנו לא יכולים, בתור מנהיגים, להרשות לעצמנו דבר כזה.

אלכס מילר: כל אחד והמצפון שלו, ואני לא נכנס לאיך כל אחד מנהל את הדרך ואיך הוא רואה את עצמו כמנהיג, אבל הדבר הכי טריוויאלי שיש, יש חוק, ואנחנו צריכים לעשות הכל בשביל שהחוק ייושם.

אלכס מילר: זה המסר, לדעתי, שצריך להיות בסופו של דבר.

23639: חבר הכנסת מילר, אני רוצה אולי לתקן רושם מוטעה שנוצר כאן.

23639: הנהלת התאחדות הסטודנטים קיבלה החלטה לקדם את כל נושא השוויון בנטל, מתוך ראייה של צורך לאומי ופשוט חוסר שוויון, לא יכול להיות שרק חלק מהאוכלוסייה נושא בנטל של או הגנה על מדינת ישראל דרך צבא הגנה לישראל, או השירות הלאומי, וההתאחדות בהחלט תעזור ותפעל ותשתף פעולה בכל הנושא הזה, שהוא באמת חשוב.

23639: גם לא יכול להיות שבמדינת ישראל יש אוכלוסייה שאולי רוצה לעשות שירות לאומי ולא יכולה, כי לא נותנים לה מספיק תקנים, גם בדברים האלה צריך לטפל.

23639: אז במובן הזה בהחלט אני חושב שבגדול אנחנו רואים עין בעין.

אלכס מילר: מצוין.

אלכס מילר: חברים, אני רוצה לסכם.

אלכס מילר: קודם כל אני מברך על כך שאנחנו באמת מציינים יום סטודנט לאומי כאן בכנסת.

אלכס מילר: אני רוצה להודות לכם, ראשי האגודות, הצוותים שלכם, על העבודה הנאמנה שאתם עושים למען ייצוג סטודנטים בישראל.

אלכס מילר: לך, יושב ראש התאחדות הסטודנטים, מר בועז טופורובסקי, מקרב לבי תודה על מה שאתם עשיתם בשנים האחרונות למען הסטודנטים בישראל, אותם שינויים שאתם עושים יחד עם הכנסת, יחד עם ממשלת ישראל, אני חושב שאתם בדרך טובה, בדרך נכונה, אתם מחזירים את הסטודנטים לסדר היום הציבורי, כשבתקופה האחרונה של שנות האלפיים איפה שהוא הנושא הזה הידרדר והנושאים הסטודנטיאליים הפכו להיות אך ורק סביב הנושא של שכר הלימוד.

אלכס מילר: אני מברך על כך שאתם מתעסקים בנושאים שהם נושאים חברתיים, חשוב מאוד שאתם באמת נותנים תמיכה לא רק בסטודנטים אלא גם לאלה שנותנים שירות לסטודנטים במוסדות שלכם, לאלה שנותנים לכם ומעבירים לכם את הלימודים, את התוכן, וכל הכבוד לכם על הנושא הזה.

אלכס מילר: אני מבקש מהמחלקה האקדמית של התאחדות הסטודנטים להעביר את כל אותם דברים שהעלית בפני הוועדה למועצה להשכלה גבוהה וליושב ראש הוועדה ולחברי ועדת החינוך.

אלכס מילר: אני מבקש מהמועצה להשכלה גבוהה, על אותם דברים שהעלו כאן, בנושא של השאלונים, בנושא של העררים, בנושא המועדים, אם אפשר לבוא ולבחון שוב את מה שכתוב בחוק ולהשוות את זה למול הדברים שיוצאים בפועל, כמובן כפוף למה שישלחו מההתאחדות הסטודנטים ולראות איך אפשר באמת לשפר את המצב שנוצר היום במוסדות ועד כמה זה יכול לסייע ללימודים האקדמאים.

אלכס מילר: אין לי ספק שאם אנחנו נבחן שוב את הנושא שעלה בפניי לא פעם אחת, נושא השאלונים, האם ניתן לבוא ולבחון את העניין של לא פרסום אלא לפחות שבזמן הערעור, כשהסטודנט יושב מול המרצה, שייתנו לו אפשרות לראות גם את השאלון ולא רק את התשובות שלו.

אלכס מילר: לא צריך לתת לו את זה הביתה, אבל לפחות בזמן שהוא בערר, בזמן שהוא צריך לבוא ולהתייחס לכל שאלה ושאלה.

אלכס מילר: כאשר הוא כותב תשובה ואין לו שאלון, אז זה כמעט בלתי אפשרי.

אלכס מילר: בקשר למילואים.

אלכס מילר: אני אשמח אם מהמועצה להשכלה גבוהה ייצא מסר כללי למוסדות ההשכלה הגבוהה בכך שהם ינסו לעשות כל מה שביכולתם להרחיב את ההטבות לסטודנטים המשרתים במילואים וכמובן שאני מברך את מערכת ההשכלה הגבוהה, המועצה להשכלה גבוהה, על הפעילות למען קידום ונגישות לתוך המערכת שלכם, ועל כל מה שנעשה במסגרת של חיזוק המשאב העיקרי של מדינת ישראל שזה המשאב האנושי.

23639: חבר הכנסת מילר, אני מרגיש צורך אמיתי להודות לך.

23639: מהרגע שאתה נכנסת לכנסת, אני יודע איך זה היה לפני ואני יודע איך זה היה אחרי.

23639: לפני כל בעיה אנחנו ירינו לכל הכיוונים, חיפשנו מישהו שיעזור לנו להוביל כל דבר שרצינו להוביל.

23639: מהיום שנכנסת והקמת מחדש את שדולת הסטודנטים, יש לנו באמת למי לפנות, קידמת הרבה מאוד דברים ששיפרו את מעמד הסטודנטים, גם מבחינה חוקית, למשל חוק זכויות הסטודנטים, אבל גם בפועל, בשטח, אנחנו תמיד מרגישים שכשאנחנו צריכים עזרה מהמחוקק, אנחנו יכולים לפנות אליך ואתה, לא רק במלים אלא במעשים, תקדם הרבה מאוד דברים שאנחנו צריכים וזה גם התחיל תהליך שרק התרחב וממשיך להתרחב.

23639: אם זה בעצם זה שיש היום סגנית שר שמטפלת בענייני סטודנטים, אם זה המשא ומתן שאנחנו עושים עם המדינה, אם זה חוק זכויות הסטודנט שכל הזמן אנחנו משפרים ומתקנים אותו, ומשתמשים בו במובן החיובי של המלה, בשביל להוביל את זכויות הסטודנטים.

23639: במובן הזה, אנחנו מודים לך מקרב לב.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: ועוד דבר, בקשר לדמי רישום.

אלכס מילר: זה דבר שצריך להיות מטופל כמה שיותר מהר.

אלכס מילר: להעביר לנו את רשימת המוסדות, אם יש לכם נתונים, שלוקחים יותר ממה שכתוב בחוק ונטפל בזה מיידית.

אלכס מילר: תודה רבה, חברים, אנחנו ניפגש במליאה.

אלכס מילר: הישיבה נעולה.