ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 211, 2010-05-11 10:00

זבולון אורלב: אנחנו מתכנסים לכבודה של ירושלים ולכבוד יום ירושלים שיחול הערב, אצלנו בעולם היהדות.

זבולון אורלב: אצלנו בעולם היהדות, 'ויהי ערב ויהי בקר', היום מתחיל בערב, וכך גם אנחנו מקבלים את השבת בליל שבת ונקבל את יום ירושלים הערב ונציין 43 שנים לשחרורה ולאיחודה.

זבולון אורלב: אנחנו מתכבדים בהשתתפותו של ראש העיר, מר ניר ברקת, שהוא גם ראש העיר שלי ואני תמיד גאה לומר שאפילו פעלנו ואמרנו שאנחנו חושבים שהוא ראש העיר הנכון, בעיתוי הנכון, לירושלים, וכולנו מצפים שהוא יידע לעשות במנדט שהוא קיבל מן התושבים רבות, כדי לקדם את ירושלים ולחזק אותה.

זבולון אורלב: אנחנו מלאי תקווה אחרי שנה וחצי של פעילות שכך אמנם יקרה גם בעתיד.

זבולון אורלב: פנו אליי וביקשו בכל מיני נושאים לקיים דיון.

זבולון אורלב: אני בחרתי את הנושא של מערכת החינוך במזרח ירושלים, כיוון, אדוני ראש העיר, שאם אנחנו רוצים לדבר על שחרורה ואיחודה של ירושלים, אי אפשר להתעלם מכך שהמציאות היא שבמזרח ירושלים, גם אם אוחדה מבחינה מוניציפלית וגם אם היא אוחדה מבחינת החוק, חוק ירושלים, יש עדיין פערים וכל מי שרוצה באמת לחגוג את ירושלים השלמה והמאוחדת, צריך לדבר על השלמת פערים והדבקת פערים.

זבולון אורלב: אני גם קבעתי שיהיו שני נושאים ששלובים זה בזה.

זבולון אורלב: גם נדבר על המצוקות הפיזיות שיש למזרח ירושלים, אבל גם נדבר על תכניות הלימודים.

זבולון אורלב: אני מאלה שסבורים שאיננו יכולים לבוא בטענות לערביי מזרח ירושלים באשר לתכניות הלימודים אם אנחנו לא יכולים לבוא בידיים נקיות ולומר להם 'אתם אזרחים ותושבים שווי זכויות בירושלים וראויים שתנאי הלימוד שלכם יהיו תנאים שווים באשר לכל תלמידי ירושלים'.

זבולון אורלב: לכן יש כאן שני נושאים ששלובים זה בזה, וזה משקף לפחות את דאגתי שירושלים תהיה מאוחדת גם מבחינה מעשית.

זבולון אורלב: אני מציע שנאפשר לראש העיר לומר את דברי הפתיחה.

זבולון אורלב: לאחר מכן אני יודע שמנהלת חינוך ירושלים הכינו מצגת ואנחנו נקיים דיון.

זבולון אורלב: לראש העיר יש גם פריבילגיה שלא נתונה לאנשים אחרים, גם אם הוא ירצה בשולי הדיון להעיר הערות נוספות, בקשות נוספות, באשר לדיונים נוספים, אזי ביום חגה של ירושלים מי אנחנו שנעכב את ראש העיר שלנו.

זבולון אורלב: אנחנו נאפשר לו ביום חגו קצת יותר חופש.

זבולון אורלב: בבקשה, אדוני ראש העיר.

30700: תודה רבה, חבר הכנסת אורלב.

30700: קודם כל חג שמח לכולם.

30700: תודה רבה, תודה רבה על העובדה שאתה ביום ירושלים מעלה את ענייני ירושלים.

30700: אני חייב לומר שחבר הכנסת אורלב מעלה את הצרכים שלנו לא רק ביום חגה של העיר אלא במהלך כל השנה.

30700: ירושלים זקוקה לוועדת החינוך של הכנסת?

30700: תוך דקה התשובה היא אוטומטית, חיובית ונקבעת פגישה.

30700: זה ייאמר לזכות הוועדה ולכל חבריה וחברי הכנסת היקרים שנמצאים איתנו, וסגני ראש העיר שנמצאים איתנו כאן, גם ממלא מקומי, הרב פינדרוס וגם מר פפה אללו, סגני, ואנשי מינהל חינוך ירושלים, שלכולנו היה חשוב להגיע לכאן היום.

30700: ברשותך, אני רוצה לצלול.

30700: אני רוצה להזכיר לכולנו שיש לנו אתגרים מאוד גדולים בעיר ירושלים, בנושא בינוי בכלל, ובנושא בינוי ציבורי בפרט.

30700: בירושלים יש פערים בכל הכיוונים.

30700: יש לנו פערים במערב העיר, בבינוי, שבעקבות הפער הזה לרכוש דירה לצעירים בעיר ירושלים קשה מאוד, המחירים גבוהים, ואנחנו צריכים לבנות ליהודים בכל העיר ולשמור את הצעירים.

30700: לצד זה יש לנו פערים גדולים במבני חינוך.

30700: יש לנו פערים משמעותיים בכיתות לימוד במגזר החרדי.

30700: אתמול הצגנו בכנס, במסגרת שבוע פורץ חומות, חובר.

30700: אחרי עבודה מאומצת וגדולה של מנהלת חינוך חרדי בירושלים, בהובלתו של ממלא מקומי הרב פינדרוס, שעובדת עם כל האורגנים האחרים של העירייה, יש לנו כאן חוברת של מיפוי של פוטנציאל ועתודות של בנייה.

30700: אגב, דבר שנעשה בצורה מקצועית במזרח העיר כבר לפני שנים מספר.

30700: התנפלנו על הנושא הזה בשביל לאתר ולהגדיר איך אנחנו סוגרים פערים של למעלה מ-700 כיתות לימוד במגזר החרדי.

30700: כן, יש לנו בהחלט גם פערים במזרח העיר, בהאצה והשלמת הפערים, על מנת לאפשר לתלמידי ירושלים, ערבים ויהודים כאחד, קורת גג, שולחן, מורה איכותי, שיוכל לקדם ולהביא אותם למאה ה-21 כבוגרים ראויים.

30700: אני שמח שבחרת להתמקד היום דווקא באיך אנחנו מצמצמים את הפערים במזרח העיר.

30700: ושלרגע אף אחד לא יתבלבל, לא ממשלת ישראל ולא עיריית ירושלים לרגע לא חשבו חלילה להקפיא את הבנייה של הצרכים של מזרח העיר.

30700: ברור לכולנו שבעת הזו צריך לבנות ולצמצם פערים בירושלים, לערבים וליהודים כאחד.

30700: ושאף אחד לא יתבלבל, זה צורך משמעותי ודרמטי של כלל העיר ולזה אנחנו מחויבים.

30700: יש כאן את הדרג המקצועי, הוא ייכנס לפרטים לגבי מה הסטטוס של כל דבר ואני בהחלט חושב שביקורת זה דבר בונה.

30700: כל מי שמעיר ומאיץ ומבקש מממשלת ישראל ומעיריית ירושלים להאיץ את הבנייה, בין אם זה למגזר החרדי ובין אם זה למגזר הערבי, בנושא מבני ציבור, ובין אם זה לתושבי העיר היהודים והערבים כאחד, מבורך.

30700: אנחנו רואים בכך ביקורת בונה.

30700: אני רוצה, ברשותך, יושב ראש הוועדה וחברי הכנסת היקרים, להצביע על שתי מגמות שבגינן הפער במזרח העיר קיים.

30700: המגמה הראשונה היא העובדה שאיכות החיים לתושבים הערבים בירושלים גבוהה יותר מאיכות החיים של תושבים בשטחים.

זבולון אורלב: אתה מתכוון ליהודה ושומרון.

30700: יהודה ושומרון.

30700: בניגוד להשוואה שעושים בין איכות החיים, וההכנסה הממוצעת לנפש זו דוגמה טובה לכך, ההכנסה הממוצעת לנפש של תושבים יהודים בירושלים הוא נמוך בכ-50% מההכנסה הממוצעת לנפש לתושבים יהודים במרכז הארץ.

30700: לעומת זאת ההכנסה הממוצעת לנפש של תושבים ערבים בירושלים היא הרבה הרבה יותר גבוהה מההכנסה הממוצעת לנפש ביהודה ושומרון.

30700: הדבר הזה מייצר מוטיבציה להישאר בעיר ולחליפין אפילו, בשולי הדברים, מייצר הגירה, שהיא בלתי חוקית, של תושבים מיהודה ושומרון לירושלים.

30700: הדבר הזה מייצר האצה בכמות התושבים הערבים של העיר.

30700: לצד זה יש עוד מגמה אחת, מאוד מעניינת.

30700: מסתבר שאיכות הלימודים במערכת הציבורית, בבתי הספר הציבוריים העירוניים של תושבים במזרח העיר של הערבים היא טובה יותר, היא גבוהה יותר מאיכות בתי הספר הפרטיים.

30700: כתוצאה מהתהליך הזה---

זבולון אורלב: אני הבנתי שיש שלושה סטטוסים; סטטוס אחד זה בתי ספר פרטיים, סטטוס שני זה בתי ספר מוכרים שאינם רשמיים, סטטוס שלישי זה בתי הספר הרשמיים.

30700: אני מדבר על הרשמיים.

30700: הרשמיים במזרח העיר זוכים לביקושים גדולים יותר ואם בוחנים את פלחי השוק, מסתבר שלבתי הספר הרשמיים במזרח העיר יש ביקושים.

30700: זה אומר שלמרות כל הביקורות שאנחנו מדברים עליהן ושומעים אותן בתקשורת, כנראה אנחנו עושים משהו טוב במזרח העיר והעובדה היא שיש ביקושים.

מנחם אליעזר מוזס: גם בזה יש הגירה?

מנחם אליעזר מוזס: באים מהשטחים ללמוד?

30700: אני אמרתי, זה הנושא הראשון, הגירה שיש אל העיר, כיוון שאיכות החיים בעיר גבוהה יותר, בהשוואה ליהודה ושומרון, ולחליפין, בתוך העיר, בתי הספר הציבוריים, איכות בתי הספר, התקצוב, היציבות שבהם, זוכים לאהדה גבוהה יותר מאשר בתי הספר הפרטיים, וגם היחס בין הפרטי לציבור נוטה לכיוון בתי הספר הציבוריים.

30700: אני חושב, שכשמבינים את שתי התופעות האלה, ביום חגה של ירושלים אנחנו צריכים לדעת ולהבין שבסך הכל המגמות האלה מצביעות על כך שהמגמה ואיכות החיים של תושבים ערבים בירושלים הם טובים יותר וגם ראינו אתמול, מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, כבוד היושב ראש, ששביעות הרצון של התושבים במזרח העיר ירושלים לא קטנה, היא גדלה באחוז אחד אפילו.

30700: אבל בשורה התחתונה, בפרמטרים האלה חשוב לזכור שאנחנו בסך הכל בכיוון הנכון, והביקורת שיש לגופים לגבי---

מנחם אליעזר מוזס: להגירה הבלתי חוקית יש מספרים?

30700: אנחנו לא יודעים מספרים מדויקים, אבל מדובר על עשרות אלפי אנשים, ואפילו למעלה מכך?

מנחם אליעזר מוזס: מה?

מנחם אליעזר מוזס: עשרות אלפים?

30700: ההערכה היא של בין 50,000 ל-70,000, תלוי את מי שואלים.

זבולון אורלב: הרב מוזס, זה לא רק חינוך, זה גם הביטוח הלאומי, זה גם קצבאות, זה גם קופת חולים.

זבולון אורלב: יש עוד כמה דברים.

30700: יש דברים שגורמים לירושלים להיות אטרקטיבית.

זבולון אורלב: מאז שהייתי שר הרווחה, אני יודע שיש עשרות אלפים תביעות לתושבוּת.

זבולון אורלב: זה סיפור אחר.

30700: ברשותכם, אם אני מסכם את הפרק הקצר הזה, בשורה התחתונה אני חושב שהמגמה של הפיכת ירושלים לאטרקטיבית יותר לכלל האוכלוסייה, לאוכלוסייה היהודית, החרדית, הציונית ולאוכלוסייה הערבית, היא מבורכת.

30700: ביום חגה וביום אחדותה של ירושלים, אנחנו צריכים להסתכל על כל החלקים ולסגור פערים.

30700: ייכנסו אנשי עיריית ירושלים עוד מעט לפרטים.

30700: אני חייב פה להגיד תודה רבה למשרד החינוך.

30700: שר החינוך באופן אישי והנהלת משרדו משתפים פעולה בצורה יוצאת דופן עם עיריית ירושלים.

30700: רק לאחרונה הוסרו כמה מחסומים וחסמים על מנת להניע ולצמצם את פערי הבינוי של בתי הספר במזרח העיר.

30700: אני משוכנע שהחברים ירחיבו על זה בהמשך.

30700: אני רוצה להודות למשרד החינוך שמאיץ את הבנייה במזרח העיר.

30700: אני רוצה להודות למשרד החינוך על האוזן הקשבת בצמצום פערי כיתות הלימוד למגזר החרדי.

30700: זה עומד על סדר יומנו במספרים מאוד מאוד גדולים, ואחרי עבודת מטה גדולה שנעשתה במערכת העירונית, עכשיו סוף סוף אפשר להניע ולהתחיל להשקיע ולצמצם את המשאבים.

30700: עוד הערה אחת, ברשות כבוד היושב ראש.

30700: היתה לנו לפני יומיים ישיבת ממשלה.

30700: מישיבת הממשלה, אני חייב לומר, יצאתי מאוד שבע רצון ומרוצה מההירתמות של ממשלת ישראל לחשיבותה של העיר ולצמצום פערים.

30700: קודם כל על הכרזת ירושלים כאזור עדיפות לאומי פיתוח א', לפיתוח ולקידום תעשייה ותעסוקה, והכרזתו של ראש הממשלה בצורה ברורה שירושלים חייבת לזכות להעדפה בכל עניין ודבר בארץ.

30700: הזכרנו גם את נושא החינוך ואת הפערים שצריכים להיסגר בהאצת בינוי כיתות לימוד גם במגזר הערבי וגם במגזר החרדי, ולא פחות חשוב, במסגרת שבוע החינוך הזה, נכנסנו יותר לעומקם של איך אנחנו מקדמים לא רק את הגג ואת השולחן לתלמידים, כולל במזרח העיר, לאוכלוסייה הערבית, אלא איך אנחנו מפתחים את מנהלי בתי הספר, איזה כלים יש לנו להשפיע ולשדרג את יכולת ההוראה בתוך בתי הספר.

30700: הדברים האלה הם בנשמתנו ואין לי ספק שאם נמשיך בשיתוף הפעולה בין ממשלת ישראל לעיריית ירושלים, אם נמשיך לבנות את ירושלים, על כל חלקיה---

יעקב כץ: אם.

30700: במזרח העיר, במערבה, בצפונה ובדרומה, לאוכלוסייה הערבית ולאוכלוסייה היהודית, אנחנו לא רק שלא קופאים, אלא מאיצים את הבינוי בכל המגזרים, לצמצם את הפערים שיש לנו.

30700: תודה, כבוד היושב ראש.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: אני מציע עכשיו שמנהל מנהלת חינוך ירושלים יציג את המצגת שלהם.

זבולון אורלב: אני רוצה לחלק את הזמן בין הצרכים הפיזיים לבין סוגיית תכניות הלימודים, שאותי מעניינת לא פחות.

זבולון אורלב: בבקשה, מר בר גיורא, שזו הופעתו השנייה כמנהל מנהלת חינוך ירושלים, ושוב אני מאחל לך הצלחה.

דני בר גיורא: תודה רבה, כבוד יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת זבולון אורלב, כבוד ראש העיר שלי, חברי כנסת נכבדים ואורחים.

דני בר גיורא: אני מצטרף לברכות על המפגש החגיגי הזה, שעניינו קידום מערכת החינוך בעיר ירושלים, שזה עתה הופקדה בידיים שלי ואני מקווה לעמוד בכלל הציפיות והברכות.

דני בר גיורא: אני רוצה להצהיר הצהרת פתיחה אחת, בתור מי שאחראי על כלל מערכת החינוך בעיר, כלל תלמידי העיר הזו מכלל המגזרים חשובים וזוכים להתייחסות שווה לחלוטין.

דני בר גיורא: מי שזכה לבקר בבנייני האומה ביומיים האחרונים, בחגיגות שבוע החינוך שאנחנו מקיימים, ראה שיש שם תצוגות מרהיבות מאוד של המגזר הערבי, של עבודות חינוכיות יפות ומרשימות.

דני בר גיורא: נפגשנו גם אתמול עם אורח שלנו מניו יורק, צ'נסלר קליין, שאחראי על מערכת החינוך בניו יורק, והיה חשוב לי שמנהלי בתי הספר בעיר יכירו אותו.

דני בר גיורא: היו בין מנהלי בתי הספר מנהלים מהמגזר החרדי, הערבי, כמובן הממלכתי והממלכתי הדתי, וזו יותר מאשר הצהרת כוונות על ראיית מערכת החינוך בעיר הזאת.

דני בר גיורא: אני רוצה רק לתת מספרים לתהליכים שראש העיר הזכיר כרגע.

דני בר גיורא: נכון להיום, במערכת החינוך במזרח העיר, מתוך סך 83,295 תלמידים, למעלה ממחציתם, כ-44,633 תלמידים לומדים במערכת החינוך העירונית, כ-23,084 בבתי ספר מוכרים שאינם רשמיים וכ-18,000 בבתי ספר פרטיים.

דני בר גיורא: זה המצב.

דני בר גיורא: עוד נתונים שרצינו להציג זה באמת את הגידול במספרי התלמידים במערכת החינוך, גידול של 4% בממוצע בעשור האחרון, עלייה מכ-30,000 במערכת העירונית, עד כדי 44,000 תלמידים לתוך המערכת העירונית בירושלים.

דני בר גיורא: זה, בין השאר, גם מאיץ מאוד את פערי הבינוי.

דני בר גיורא: אני אבקש מאהרל'ה בן נון שיציג לנו את הסטטוס העדכני של כל תכניות הבינוי ואני אחרי זה אוסיף עוד מלה על מצוקות תקציביות נקודתיות שנמצאות בדרך.

זבולון אורלב: אני מציע להתרכז לא בפרטים, כמה חסרים בגנים וכמה בבתי הספר, דבר על המספרים הכוללים ואיך מתכוונים להתגבר על הפער הזה.

זבולון אורלב: אני מבין שאתה מנהל אגף מוסדות חינוך.

מנחם אליעזר מוזס: על איזה מגזרים?

זבולון אורלב: אנחנו היום מדברים על מזרח ירושלים.

מנחם אליעזר מוזס: שם הגידול הטבעי הכי גדול.

זבולון אורלב: הגידול הטבעי, במסמך שלכם יש סדר גודל של 4%.

דני בר גיורא: של תלמידים במערכת החינוך העירונית במזרח העיר.

דני בר גיורא: זה 4% בעשור האחרון.

אהרל'ה בן נון: שלום ובוקר טוב.

אהרל'ה בן נון: כפי שאמר ראש העיר ומנהל מנהלת חינוך ירושלים, תחום הבינוי בירושלים בכלל ובמזרח ירושלים בפרט הוא באמת בתאוצה ומקבל עדיפות מאוד מאוד גבוהה בעיריית ירושלים.

אהרל'ה בן נון: אנחנו היום נמצאים בתכנון מתקדם של כ-235 כיתות במזרח ירושלים, כ-30,000 מטר מרובע, יש פה תמונת פרויקטים שמקיפה חלקים גדולים מאוד במזרח ירושלים והסטטוס של כל פרויקט---

זבולון אורלב: כשאתה אומר תכנון, זה אחרי שיש כבר קרקע?

אהרל'ה בן נון: כן, בהחלט.

אהרל'ה בן נון: כשאני מדבר על תכנון, אני מדבר על תכנון להיתר ולבנייה.

אהרל'ה בן נון: אני לא מדבר על הצד הסטטוטורי של התכנון שהוא שלב מקדים.

זבולון אורלב: כשאתה אומר תכנון, זה שלב אחרי תיאום עם משרד החינוך?

אהרל'ה בן נון: בהחלט כן.

זבולון אורלב: כלומר משרד החינוך יודע שאתם מתכננים וזה לא תכנון לחינם.

זבולון אורלב: יש פרוגרמה.

אהרל'ה בן נון: יש פרוגרמה.

אהרל'ה בן נון: בחלק מהמקרים אין פרוגרמה, או שיש---

זבולון אורלב: השפה המשותפת שלי זה עם יגאל, אני צריך עכשיו להתאים את עצמי לשפה שלכם.

זבולון אורלב: תגיד אחרי פרוגרמה.

אהרל'ה בן נון: אבל אני רוצה לחדד את הנקודה הזאת, כדי להבהיר עד כמה אנחנו דוחפים את תחום החינוך והתכנון.

אהרל'ה בן נון: יש מקרים לא מעטים שאנחנו מקבלים טיוטת פרוגרמה.

אהרל'ה בן נון: אנחנו מזמינים ממשרד החינוך טיוטת פרוגרמה למגרש שעדיין לא הושלמו זכויות הקניין בקרקע, על מנת שנוכל להרוויח את הזמן ולקדם את התכנון.

אהרל'ה בן נון: זו המשמעות.

אהרל'ה בן נון: עיריית ירושלים, מתקציבה השוטף, מעמידה כספי תכנון של 6.5 מיליון שקל בתכנית הזאת.

זבולון אורלב: ה-235 כיתות, זה תכנית ביצוע?

זבולון אורלב: כלומר בגמר התכנון, הכוונה לבצע את זה בשנה, בשנתיים?

אהרל'ה בן נון: יש פה 10 פרויקטים, או 12 פרויקטים, מתוך התכנית הזאת, שיהיו מוכנים לבנייה ברבעון האחרון של 2010.

אהרל'ה בן נון: דהיינו, בהינתן תקציב לבינוי, אנחנו---

זבולון אורלב: זה יותר מ-10% מתקציב הבנייה של משרד החינוך בכל מדינת ישראל.

אהרל'ה בן נון: כן, סדר גודל.

אהרל'ה בן נון: וזו באמת פעולה אינטנסיבית של המערכת העירונית, גם בתחום ההפקעות, גם בתחום איתור המגרשים וגם בתחום קידום זמינות התכנון.

אהרל'ה בן נון: הסכום שישנו למטה, 6.5 מיליון שקלים, הוא מתקציב שוטף של העירייה.

אהרל'ה בן נון: העירייה מצאה לנכון להעמיד תקציב זמינות לתכנון, כדי לייצר מלאי גדול מאוד של בתי ספר.

זבולון אורלב: כמה כיתות בתכנון נמצאות במגזר החרדי?

אהרל'ה בן נון: יש לי נתון מדויק, סדר גודל של 140 כיתות.

זבולון אורלב: למרות שבשניהם חסרים כ-1,000 כיתות, בחרדי רק 140 כיתות בתכנון, ואילו במזרח ירושלים 235.

אהרל'ה בן נון: אני הבנתי שהוועדה תייחד דיון מיוחד לחינוך חרדי, ואני חושב שגם הנושא הזה מחייב---

זבולון אורלב: דיון נפרד.

30700: לא, הוא רצה לקבל פרספקטיבה.

30700: הציבור החרדי הוא קצת יותר סבלן ומבין ומתחשב במציאות שנוצרה.

30700: אם אתה שואל אותי מדוע, אז שוב, הדברים האלה לא נולדו ביום אחד, אגב.

30700: מי שחושב שפתאום נוצר פער של 1,000 כיתות במגזר ה---

מנחם אליעזר מוזס: קצב הילודה אצלנו מהיר.

30700: אבל לא עד כדי כך.

אהרל'ה בן נון: על כל פנים, גם בחינוך החרדי יש הירתמות עירונית כוללת.

מנחם אליעזר מוזס: רמת שלמה זה מזרח ירושלים?

אהרל'ה בן נון: מעבר לאותן 235 כיתות, אנחנו כרגע הולכים לצאת למכרז של בית ספר גדול נוסף בראס אל עמוד, הוא בית הספר השלישי בראס אל עמוד.

זבולון אורלב: חוץ מה-235 כיתות?

אהרל'ה בן נון: חוץ מהכיתות האלה.

אהרל'ה בן נון: כל מה שאני מספר עכשיו הוא תוספת למה שתיארתי קודם.

אהרל'ה בן נון: ועוד מתנ"ס בצור באחר, שמשלים מרכז חיים בתוך השכונה.

זבולון אורלב: ועוד 72 שנמצאים בהליכי בנייה.

אהרל'ה בן נון: ועוד 72 שנמצאים בהליכי בנייה.

אהרל'ה בן נון: אני רוצה להגיד מלה לגבי בית הספר הזה.

אהרל'ה בן נון: היה שם פער של 5 מיליון שקלים, משרד החינוך הסכים להעמיד 5 מיליון שקל.

אהרל'ה בן נון: סך הכל היקף הבינוי והתכנון במזרח ירושלים בתכנית העבודה של עיריית ירושלים, כ-346 כיתות, 44,000 מרובע, בסך הכל כ-290 מיליוני שקלים.

אהרל'ה בן נון: זה היקף מאוד מאוד גדול בכל קנה מידה והוא מדבר בעד עצמו.

זבולון אורלב: אגב, אתמול דיווחתם ממרכז המידע והמחקר של הכנסת שיש 120 כיתות בהליכי ביצוע.

זבולון אורלב: חוץ מה-235 כיתות, כולל גם חינוך מיוחד וגני ילדים.

אהרל'ה בן נון: יכול להיות, המספרים שאני מביא כאן הם המספרים המובהקים כרגע.

זבולון אורלב: למרות שתדע, בישיבה הקודמת היתה לנו ביקורת חריפה שמשרד החינוך לא מעביר את המידע המלא ובזמן למרכז המידע והמחקר בכנסת, בתחילת הישיבה הזאת כתב לי עוזר המחקר שלנו לתת צל"ש למנהלת חינוך ירושלים ולעיריית ירושלים על שיתוף הפעולה בהעברת נתונים על בינוי כיתות, אז אל תקלקל את זה.

30700: לא, אנחנו מעבירים יותר מידע עכשיו.

אהרל'ה בן נון: שוב, הנתונים שמובאים כאן אלה הנתונים...

אהרל'ה בן נון: פרט לאותן כיתות, יש לנו במחסנית עוד כ-166 כיתות שנמצאות בהליך סטטוטורי מקדים.

אהרל'ה בן נון: הם לפני פרוגרמה, אבל הם בתהליך כזה או אחר של זכויות קניין, של הסדרה סטטוטורית של המגרשים.

זבולון אורלב: כמה כיתות חסרות?

זבולון אורלב: 1100?

אהרל'ה בן נון: לא, 700 כיתות.

אהרל'ה בן נון: יצחק פינדרס: בניגוד למגזר החרדי שזה 1,200.

זבולון אורלב: אני הבנתי שלא תדלג על המגזר החרדי.

זבולון אורלב: כמה כיתות חסרות במזרח ירושלים?

דני בר גיורא: יש 700 כיתות שפועלות היום בכיתות לא תקניות במבנים שכורים, זה חסר, פלוס הגידול הטבעי, כך שאנחנו מגיעים לסדר גודל של כ-1,000 כיתות.

זבולון אורלב: כל מה שכרגע הוא אומר, בהליכים וכולי וכולי, כ-350, מה עם עוד 650?

דני בר גיורא: אנחנו עוסקים היום באיתור של קרקעות, כולל הפקעת קרקעות, כדי לשנות את הייעוד שלהן.

זבולון אורלב: כולל הפקעות?

דני בר גיורא: אנחנו מפקיעים הרבה, בעיקר בהפקעה של קרקעות, כי אין מגרשים ייעודיים לבינוי.

אהרל'ה בן נון: אנחנו תיכף נגיע לתחום ההפקעות ונדבר גם על זה.

יעקב כץ: האם האמריקאים בודקים מדי שבוע מה אתם עושים שם?

יעקב כץ: הם מאשרים את זה?

יעקב כץ: איך זה הולך?

אהרל'ה בן נון: לא.

זבולון אורלב: שם הממשלה מקבלת מברק ברכה על כל בית ספר שהיא בונה, אני מניח.

אהרל'ה בן נון: אני רוצה להעלות בקצרה כמה נקודות שהן מאוד חשובות בתהליך.

אהרל'ה בן נון: קודם כל, תקציב הפקעות במזרח ירושלים; ב-2007 קיבלנו מהאוצר כ-15 מיליון שקל, ב-2008 13.5 מיליון שקלים, וב-2009, טרם סוכם המספר.

אהרל'ה בן נון: אני רוצה לומר שזה חלק מהמנוע של התהליך, ההפקעה והעברת החזקה על הקרקעות לידי עיריית ירושלים.

אהרל'ה בן נון: משמעות העניין, לא כל קרקע שמצוירת על תכנית בניין עיר כחומה היא קרקע שניתן לבנות עליה.

אהרל'ה בן נון: אנחנו צריכים לייצר שם את סעיפי ההפקעה ולקבל זכויות בניין.

זבולון אורלב: יש בעיות פוליטיות עם ההפקעות במזרח ירושלים?

זבולון אורלב: התנגדויות של תושבים, פוליטיקה?

30700: להפתעתנו הרבה, בקטן.

30700: אני לא שמעתי את מי שמעביר ביקורת על בנייה בכלל, בא ועוזר לנו בצורה פומבית.

30700: מאחורי הקלעים תמיד יש עזרה, פה ושם, ולפעמים יש בעיות טקטיות עם תושב, בעיה כזו או אחרת, אבל בסך הכל---

זבולון אורלב: אבל אין בעיות פוליטיות, התערבויות בין לאומיות, ארגונים.

30700: זה מפתיע, אבל לא.

אהרל'ה בן נון: אנחנו בדיאלוג עם הווקף, אנחנו בדיאלוג עם התושבים בכל אזור, בכל שכונה, עם בעלי הקרקע, ומייצרים איתם דיאלוג.

אהרל'ה בן נון: בסופו של יום זה לטובתם, זה לטובת הילדים שלהם והם מבינים את זה.

אהרל'ה בן נון: הם מאוד אמפתיים לעניין הזה.

זבולון אורלב: מה שאני מבין, הפקעה של קרקע זה לוקחים מאדם פרטי קרקע והיא עוברת לבעלותה של מדינת ישראל, שהרי ליגאל צרפתי אסור לאשר בנייה אלא על קרקע של מדינת ישראל, כי לפי החוק הנוהג בישראל בעל הקרקע הוא בעל המבנה.

זבולון אורלב: ומאחר ויש פה משמעויות, שלוקחים קרקעות פרטיות של ערביי מזרח ירושלים ומעבירים אותן לבעלות המדינה, לכן שאלתי האם יש כאן בעיות פוליטיות, ואני שמח לשמוע שבעיות מינוריות, לא בעיות שגורמות לשיבוש ביחסים הבין לאומיים של מדינת ישראל.

זבולון אורלב: בסדר גמור.

אהרל'ה בן נון: תהליך ההפקעה הוא הליך ארוך, הוא הליך סטטוטורי שבסופו של יום אנחנו צריכים גם להעמיד כספים למימון ההפקעה.

אהרל'ה בן נון: יש פעמים שהם לא באים לבקש את הכסף.

זבולון אורלב: מי מממן את ההפקעות?

שירה גרינברג: משרד האוצר.

זבולון אורלב: גב' שירה גרינברג, רפרנטית של חינוך, אומרת שהאוצר מממן.

זבולון אורלב: באמצעות משרד החינוך?

אהרל'ה בן נון: כן.

אהרל'ה בן נון: אני תיארתי בשקף הראשון שאנחנו מתכננים כרגע כ-30,000 מטר מרובע במזרח ירושלים.

אהרל'ה בן נון: מחיר מטר מרובע, לפי מפתחות העלות של משרד החינוך, כולל תוספות, מגיע לכדי 5,300 שקל.

אהרל'ה בן נון: בכל הארץ.

זבולון אורלב: מה אתה רוצה, מחיר מיוחד לירושלים?

אהרל'ה בן נון: תיכף אני אומר.

אהרל'ה בן נון: העלות הממוצעת שלנו למטר, בעיקר במזרח ירושלים, בשל היעדר תשתיות וכולי וכולי, סדר גודל של 6,500 שקלים למטר מרובע.

אהרל'ה בן נון: בסך הכל, אם אני מכפיל את זה באותם מטרים שנמצאים כרגע על שולחן העבודה בתכנון, 30,000 מטר מרובע, אנחנו חסרים כרגע 36 מיליון שקל, שזה סכום מאוד משמעותי.

זבולון אורלב: תשובת משרד החינוך?

יגאל צרפתי: המספר הזה הוא באמת מספר גבוה מאוד.

יגאל צרפתי: הסכום הזה, 6,500 שקל, זה מתקרב לאומדן, ככה להשכלה הכללית, של בתי הספר הממוגנים שמנינו בעוטף עזה.

יגאל צרפתי: אנחנו מנסים להתמודד פה עם דבר שהוא לא פשוט, כי עם הכלים שעומדים לרשותנו אנחנו לא יכולים להחיל מפתחות עלות אחרים על העיר ירושלים, כמו שאנחנו לא יכולים להחיל מפתח עלות אחר על---

זבולון אורלב: למה אתה לא יכול?

30700: אתה יכול במסגרת תקנת ירושלים.

יגאל צרפתי: לא, אז לכן התחלנו לעשות עוד פעם, פעלנו מול פרויקט נקודתי, שזה ראס אל עמוד, באמצעות התקנה של מענק ירושלים.

יגאל צרפתי: אבל עוד פעם, הדבר הזה, לפתור אותו בצורה נקודתית לירושלים, זה אולי צריך להיפתר באמצעות דרך אחרת, אולי החלטת ממשלה.

יגאל צרפתי: אם עלות המטרים, אולי גב' שירה גרינברג תעזור לנו, היא מוגדרת והתוספות הן מוגדרות.

זבולון אורלב: אתה מקבל ממנה, אם אני מבין נכון, עלות ממוצעת.

זבולון אורלב: הם לא סופרים לך כמה גני ילדים וכמה יסודי וכמה על יסודי ואתה יודע שהפרוגרמה לכל כיתה בכל אחד מהשלבי םהאלה היא שונה.

זבולון אורלב: לא סופרים.

זבולון אורלב: דרך אגב, פה גם עושים לנו מחזה שב כזה, אומרים שמאשרים 2,000 כיתות ובתוך ב-2,000 כיתות האלה יש גם למשל גני ילדים שהם יותר גדולים, זה לא בדיוק אותם מטרים מרובעים, זה מעל הממוצע.

זבולון אורלב: למה אתה לא יכול להחליט במסגרת הממוצע, במסגרת הכוללת שלך, שאותם בתי ספר נקודתיים במזרח ירושלים, שיש בהם את הבעיות שהוא מדבר, לאשר להם מטר מרובע שונה.

יגאל צרפתי: כי ירושלים אמנם היא ייחודית, אבל יש עוד הרבה מקרים בארץ שיש להם את הייחודיות שלהם.

יגאל צרפתי: הרי ממה נובע הפער?

יגאל צרפתי: הפער נובע מתוואי הקרקע, מאיכות מאוד גרועה של קרקעות, משיפויים שאנחנו מתקשים להתמודד איתם---

זבולון אורלב: מהיעדר תשתיות במזרח ירושלים.

יגאל צרפתי: נכון, בעיקר כל הנושא של התשתיות ההיקפיות.

יגאל צרפתי: מצבים כאלה יש לנו בכל צפון הארץ, שאנחנו גם נתקלים בבעיות כאלה ואנחנו מנסים לתת את מרב התוספות, אבל לקבוע שעלות של מטר בנייה בירושלים זה 6,000 שקל למטר, במקום 4,000, זה דבר שאנחנו פשוט לא---

אהרל'ה בן נון: 5,300.

יגאל צרפתי: לא משנה.

30700: קודם כל אנחנו שקופים, זה לא שהעירייה עושה קופון על הבנייה.

30700: יש לנו עניין שזה יקרה, אנחנו לא אוהבים את העובדה שבגין הפער הזה יש עיכובים, זה באינטרס של כולנו לצמצם את הפערים האלה ואני מציע שתצללו לתוך המספרים ותגידו אם אתם מסכימים איתנו או לא מסכימים איתנו.

30700: אם יש טעות, בוא נתקן, אבל אם אין טעות ואלה המספרים, תעזרו לנו במימון.

30700: אין פה טריקים.

30700: זה המצב.

זבולון אורלב: אני אגיד לך מה הוא אומר.

זבולון אורלב: הוא אומר שמה שיוחלט לגבי מזרח ירושלים יהווה תקדים גם לגבי מקומות אחרים עם בעיות אחרות.

זבולון אורלב: זה מה שהוא אומר.

זבולון אורלב: הוא חושש מהשלכות רוחב ולכן התשובה זה תקנת ירושלים.

זבולון אורלב: כלומר המדינה הכירה בכך שלעיר ירושלים מותר לעשות הסדרי מימון שונים מאשר במקומות אחרים.

זבולון אורלב: אגב, אני מודה שאני בעל הזכויות של תקנת ירושלים מ-1991, אז תוקנה לראשונה תקנת ירושלים, בשנה הראשונה שהוקמה מנהלת חינוך ירושלים.

30700: כבוד היושב ראש, במיוחד בעת הזו שכל העולם מסתכל בזכוכית מגדלת על מה נעשה בעיר ירושלים, אני חושב שמן הראוי שאנחנו נראה שאנחנו מאיצים ומוכנים להכניס יד לכיס, וממשלת ישראל סוגרת פערי כיתות לימוד במזרח העיר לרווחת התושבים הערבים בה, לצד בנייה בכל רחבי העיר לכולם, באופן שוויוני.

זבולון אורלב: במסגרת הסיכום אני ארצה לומר שנוכח פערי המימון בשל התנאים המיוחדים במזרח ירושלים, משרד החינוך מתבקש לבדוק בחיוב את האפשרות לצמצם את הפער הזה במסגרת תקנת ירושלים.

זבולון אורלב: זאת אומרת, אל תתקן את זה בבסיס, אלא נקודתית.

יגאל צרפתי: עשינו את זה נקודתית בפרויקט אחד, נראה כמה אפשר ל---

אהרל'ה בן נון: זה נכון, עשינו את זה באמת בראס אל עמוד, זה מה שמאפשר לנו לצאת למכרז בחודש הבא.

אהרל'ה בן נון: אני אגיד מלה אחת לסיכום.

אהרל'ה בן נון: כל נושא התשתיות ההיקפיות שקשור קשר ישיר לבינוי במזרח ירושלים הוא מאוד מאוד משמעותי.

אהרל'ה בן נון: אנחנו מגיעים לאתרים, למקומות, שהראשונים שנכנסו בהיבטים של פיתוח ותשתיות זה אנחנו, בהקשר לבתי הספר.

אהרל'ה בן נון: אני רוצה להגיד שהתכנית הזאת שאנחנו מציגים כאן והבינוי שנעשה בעבר הוא מנוף לפיתוח במזרח ירושלים.

אהרל'ה בן נון: לא רק בהיבט של ייצור כיתות לימוד לתלמידי מזרח ירושלים, אנחנו רואים שאיפה שבנינו, אפילו באזורים הכפריים במזרח ירושלים, בא אחרי זה פיתוח, גם הכביש בא וגם תשתית ניקוז וביוב ובהחלט הדבר הזה מייצר סביבה אחרת בכל אזור בית הספר.

אהרל'ה בן נון: עד כאן, מבחינתי.

פפה אללו: על העניין של הרבה מימון.

פפה אללו: נכון שנפתרה הבעיה של בית ספר, אבל לקח יותר מארבע שנים וארבע שנים היה תקוע, כל הפרויקט לא יכול היה לצאת בגלל פער המימון.

זבולון אורלב: לכן מתקיימת הישיבה הזו.

פפה אללו: נכון, אבל צריך לקחת בחשבון שחלק גדול מהרשימה יהיה אותו דבר אם לא פותרים את הבעיה.

זבולון אורלב: אנחנו מבינים.

זבולון אורלב: אני שמח שגם מר יגאל צרפתי מבין שיש כאן בעיה וההמלצה שלנו תהיה לתת לזה פתרון במסגרת תקנת ירושלים.

זבולון אורלב: אגב, זה בדיוק הייעוד שלה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת זחאלקה, רצית לשאול משהו?

ג'מאל זחאלקה: להגיד משהו.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב ראש, אני הצעתי בשבוע שעבר הצעת אי אמון בממשלה בגלל מצב החינוך הערבי בירושלים המזרחית.

ג'מאל זחאלקה: כמובן זה עבר לוועדה, הדיון הזה התקיים ללא הקשר להצעה שלי.

זבולון אורלב: לא ידעתי.

ג'מאל זחאלקה: אבל לגופו של עניין, אני רוצה להגיד מה תשובת השר היתה.

ג'מאל זחאלקה: השר הבטיח מעל לדוכן שהמשרד יעשה מאמץ מיוחד ממוקד, יוצא מן הכלל, כדי לטפל בבעיה הזאת.

ג'מאל זחאלקה: אשרי המאמין.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שאנשים יידעו גם מה המצב.

ג'מאל זחאלקה: ביקרתי בבתי ספר רבים---

זבולון אורלב: אני הבנתי שאתה הצעת הצעה לסדר וההצעה הועברה לוועדה.

זבולון אורלב: באי אמון, זה לא יורד לוועדה.

ג'מאל זחאלקה: זה היה אמור לעבור להצעה לסדר, בגלל שראש הממשלה לא היה, ו---

זבולון אורלב: לכן לא קיבלנו.

ג'מאל זחאלקה: זה לא העניין.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שיש בעיות קשות גם בחינוך המוכר ולא רשמי.

ג'מאל זחאלקה: יש בעיות קשות מאוד שם, והיות והאחריות המיניסטריאלית היא של העירייה, התקנות שעברו בוועדת הפנים, אדוני היושב ראש, אומרות שהעיריות צריכות לממן מימון שוויוני, מהמימון שהעיריות נותנות לבתי ספר, גם בזרמים שהם מוכר ולא רשמי, בכל הקשור לתשתיות, בכל הקשור לאחזקה.

ג'מאל זחאלקה: גם בעניין הארנונה יש בעיה במוכר ולא רשמי בירושלים.

ג'מאל זחאלקה: גם עניין הרישוי, כדי לסגור פערים.

ג'מאל זחאלקה: מצב שבו לאלפי תלמידים אין מסגרת קיים רק בירושלים המזרחית.

ג'מאל זחאלקה: לישראל, כמדינה כובשת, יש אחריות על פי החוק הבין לאומי לדאוג לחינוך לאנשים שחיים תחת שלטונה.

ג'מאל זחאלקה: מצב החינוך הערבי בירושלים הוא הגרוע ביותר אצל העם הפלשתיני.

ג'מאל זחאלקה: גרוע יותר מעזה, גרוע יותר משכם, גרוע יותר בשורה התחתונה ובהישגים ובמספר הבוגרים ובמספר המתקבלים לאוניברסיטאות.

ג'מאל זחאלקה: השורה התחתונה, זה יותר גרוע גם ממחנות הפליטים בלבנון וסוריה, זה המצב הגרוע ביותר...

ג'מאל זחאלקה: ראש העיר יכול להגיד מה שהוא רוצה, אני מדבר על התמונה הכללית.

ג'מאל זחאלקה: התמונה הכללית של החינוך היא עלובה ביותר, היא המצב הקשה ביותר.

יעקב כץ: אבל אתה רואה שיש מי שמטפל בזה.

ג'מאל זחאלקה: לא מטפלים בזה, 40 בשנה לא טיפלו בזה---

יעקב כץ: אבל אתה בעד---

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שיטפלו, אני מעלה את הנושא הזה כבר עשר שנים.

יעקב כץ: אנחנו בעד.

ג'מאל זחאלקה: איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: הבטחות שבענו, למעשים---

יעקב כץ: אנחנו נטפל בעיר, נעשה אותה בובה של---

זבולון אורלב: רק להזכיר לחבר הכנסת זחאלקה שעל פי החוק מזרח ירושלים היא חלק בלתי נפרד ממדינת ישראל.

ג'מאל זחאלקה: אף אחד לא מכיר בזה, בעולם.

ג'מאל זחאלקה: אפילו מיקרונזיה לא.

זבולון אורלב: זה החוק במדינת ישראל.

ג'מאל זחאלקה: אפילו מיקרונזיה לא מכירה בזה.

זבולון אורלב: זה החוק במדינת ישראל ואני מצפה מחבר כנסת שיכבד את החוק.

ג'מאל זחאלקה: המחוקק יכול להגיד שהחוק לא טוב, אני רוצה לשנות אותו.

זבולון אורלב: נכון, תגיד שאתה רוצה לשנות, אבל זה החוק.

זבולון אורלב: בינתיים זה החוק.

זבולון אורלב: עד שתשנה אותו, לפי דעתי לא תצליח לעולם, זה החוק.

יעקב כץ: אנחנו נעשה ממנה עיר יהודית יפהפייה, כולל החלק המזרחי.

זבולון אורלב: רבותיי, השר, בדברי התשובה להצעת אי האמון, הודיע שבחודש מרץ 2007 נמסר לבג"צ כי יוחלט על מתווה לבינוי של כ-400 כיתות חדשות במזרח ירושלים, במסגרת של חמש שנים לפי מפתח של כ-80 כיתות לשנה, 'בשנים 2007 עד 2011.

זבולון אורלב: אדוני היושב ראש, בהתאם למתווה, משנת 2007 ועד מרץ 2010 הוציא המשרד פרוגרמות לבניית 227 כיתות במזרח ירושלים'.

זבולון אורלב: זה ה-235?

אהרל'ה בן נון: כנראה שזה זה.

זבולון אורלב: התמונה שהוצגה כאן, חבר הכנסת זחאלקה, שלפחות המשרד עומד מאחורי ההצהרה של המשרד ועד סוף 2011 אמורות להיבנות כ-350, 235 ועוד כ-100 שנמצאים בהליכי בנייה.

אהרל'ה בן נון: מה שבהליך בנייה הוא בהליך בנייה.

אהרל'ה בן נון: מה שבהליך תכנון, תיארתי קודם--- היו"ר זבולון אורלב: למה אתה לא יכול לענות לי ישירות לשאלה?

אהרל'ה בן נון: כמה בהליכי בנייה?

אהרל'ה בן נון: בהליכי תכנון 235.

אהרל'ה בן נון: נכון, ובהליכי בנייה כרגע 72.

זבולון אורלב: זו כרגע תמונת המצב וזה עד סוף 2011.

ג'מאל זחאלקה: זה לוקח בערך עכשיו עשרים שנה לסגור את הפער.

זבולון אורלב: לא, יש לך טעות, כי יש עוד 120 בהליכי תכנון מוקדמים שזה נותן 450.

זבולון אורלב: הפער, לדברי עיריית ירושלים, היום הוא כ-700 כיתות, פלוס הגידול הטבעי של השנים הקרובות, זה עוד כ-300, הפער להיום הוא 700 כיתות.

זבולון אורלב: אני אומר דבר לא נכון בשם העירייה?

זבולון אורלב: מה את עושה לי ככה?

טלי ניר: זה לא נכון.

זבולון אורלב: אני מצטט את מה שהעירייה אומרת, אל תעשי לי ככה.

זבולון אורלב: תסלחי לי, זה מה שאמרה העירייה.

טלי ניר: אם תיתן לי את זכות הדיבור, אני אסביר את עצמי.

זבולון אורלב: לא, את עושה תנועה כאילו אני אומר דבר לא נכון בשם העירייה.

זבולון אורלב: זה מה שהוא אמר.

זבולון אורלב: הוא אמר שהמחסור להיום הוא 700 כיתות ועוד 300 כיתות הוא מחסור כרגע וירטואלי כי מדובר בגידול טבעי עתידי.

זבולון אורלב: את אומרת על העירייה שזה לא נכון, לא עליי שזה לא נכון.

זבולון אורלב: אז אל תעשי לי תנועות כאלה.

טלי ניר: אם תיתן לי להסביר, אז אני אגיד לך למה אני עושה תנועות כאלה.

זבולון אורלב: אגב, את מהאגודה לזכויות האזרח?

טלי ניר: כן.

זבולון אורלב: זה מאוד מוזר שיש דיון על המחסור בכיתות לחרדים, אני לא מקבל מכם כזה נייר.

זבולון אורלב: למה?

קריאה: כי אנחנו יודעים, הם לא בני אדם.

זבולון אורלב: לילדים החרדים יש פחות זכויות?

זבולון אורלב: את יכולה להסביר לי פעם אחת ולתמיד את הדבר הזה?

יעקב כץ: הם לא בני האדם, החרדים.

זבולון אורלב: כשיש פה דיון על מחסור בכיתות לילדי ההתיישבות ביהודה ושומרון---

יעקב כץ: המתנחלים לא בני אדם.

זבולון אורלב: אני לא מקבל מכם נייר מה המחסור---

ג'מאל זחאלקה: כי אין מחסור.

ג'מאל זחאלקה: בחייך, הם יושבים על הווריד.

טלי ניר: אני מדברת כשנותנים לי רשות דיבור.

זבולון אורלב: את תקבלי רשות דיבור.

זבולון אורלב: הפעם ביקשתם ותקבלי רשות דיבור, אני רק אומר לך שהגישה הזאת היא, לדעתי, פוגעת בכם מאוד, באמינות שלכם ובמעמד הציבורי שלכם, לפחות בעיניי.

זבולון אורלב: אני הייתי רוצה להתייחס אליכם כמי שדואג לזכויות האזרח של כלל ילדי ישראל.

זבולון אורלב: כמו שאני מתייחס לכלל הילדים.

טלי ניר: אתה לא מציג את העובדות.

זבולון אורלב: אין לך עדיין רשות דיבור.

זבולון אורלב: כשתהיה לך רשות דיבור, תוכלי לומר את---

טלי ניר: תמשיך ללחוץ.

זבולון אורלב: חבר הכנסת מוזס.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב ראש, תודה על הדיון החשוב הזה.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני ראש העיר, אני מיד רואה שזזו דברים מהדיון הקודם שהיה כאן לפני מחצית השנה, אז ראש העיר התחייב שהוא---

זבולון אורלב: אתה לא מדבר על החרדים.

מנחם אליעזר מוזס: לא, אני מדבר על זה שהוא הולך להאיץ את כל מערכת החינוך כדי להדביק את הפיגור.

מנחם אליעזר מוזס: אגב חרדי וערבי, אני חושב ששניהם מקופחים בירושלים.

מנחם אליעזר מוזס: כשיגיעו תכניות הלימוד, שניהם אותו הדבר.

מנחם אליעזר מוזס: אני רואה כאן בתמונת המצב הנוכחי ששליש מהתלמידים לומדים לימודים לפי התכנית הפלשתינית, ללא שום בדיקה, אבל מקבלים את מלוא המימון, בניגוד לחרדים שמקבלים רק 55%.

זבולון אורלב: עכשיו הבנייה.

מנחם אליעזר מוזס: בנושא הבנייה.

מנחם אליעזר מוזס: בישיבה הקודמת הראו את זה, אז אמר ראש העיר ש-1,137 כיתות חסרות במגזר החרדי, 940 חסרים במגזר הערבי.

מנחם אליעזר מוזס: אני מבין שעכשיו המחסור של 700, כי זה בהליכי---

זבולון אורלב: ועוד 300.

זבולון אורלב: לא, צריך להתייחס לכל ה-1,000.

זבולון אורלב: אתה לא יכול להתעלם מגידול טבעי.

מנחם אליעזר מוזס: השאלה שלי, אדוני ראש העיר, 30,000 תלמיד שזה התוספת במגזר הכללי בירושלים, שזה 4%, מאיפה זה בא?

מנחם אליעזר מוזס: מהציבור החרדי, מהציבור הערבי?

זבולון אורלב: לא, מדובר על הציבור במזרח ירושלים.

מנחם אליעזר מוזס: לא.

זבולון אורלב: הגידול הטבעי זה במזרח ירושלים.

מנחם אליעזר מוזס: מה בתכנית ראש העיר להאיץ את התכנון של הכיתות?

30700: כפי שאתה שם לב, אנחנו מעלים כאן סוגיות פרקטיות.

30700: הסוגיות הפרקטיות זה איך סוגרים פערי מימון, כי ברמת המערכת העירונית, לאתר שטחים, להגדיר אותם, לעשות את כל התהליך על מנת לבנות, לשמחתי, בשנה האחרונה חלה בתהליך הזה האצה מאוד גדולה.

30700: גם הקשר.

30700: בעבר משרד החינוך, בצדק, בא ואמר למערכת העירונית, אתם לא מביאים מספיק תכנונים בשביל שנוכל לממן.

30700: צדקו, יתקן אותי משרד החינוך אם אני טועה, היום המצב הוא שונה, הסינרגטיקה, המעגל בין הצורך, הגדרת איפה לסגור את הפער, לבין ההגדרה איך פותרים את בעיית המימון, היום אנחנו מבינים טוב יותר את השפה הזאת.

30700: לכן אתה רואה היום תכניות עבודה בשלות יותר, עם הגדרה מדויקת וטובה יותר.

מנחם אליעזר מוזס: בכל המגזרים.

30700: יש לי עוד בשורה קטנה.

30700: זה נכון, המגזר הערבי והמגזר החרדי בירושלים גדלים משנה לשנה מאז ומתמיד.

30700: המגזר הכללי, הממלכתי והממלכתי דתי, קטנו עד שנה שעברה, כבר עשרים שנה, והבשורה היא שהיום, השנה, תשע"א, יש גידול גם בממלכתי, גם בממלכתי דתי, גם בערבי וגם בחרדי.

30700: המגמה הזאת זו "בעיה גדולה", במרכאות כפולות, שאני מברך עליה, שלעיריית ירושלים יש את הצורך להתמודד בפערים.

30700: היום כרגע אין פערים במגזר הממלכתי והממלכתי דתי, למרות שפתחנו השנה, פעם ראשונה, בתי ספר חדשים בהר חומה וחומת שמואל ובקטמון, בית ספר ממלכתי אחד.

30700: יחד עם זאת, הפערים הגדולים באמת זה במגזר החרדי והערבי, ואנחנו עושים מאמץ גדול מאוד, כפי שאתה רואה, לצמצם את שניהם.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת כץ.

יעקב כץ: אני רציתי קודם כל לומר תודה ליושב ראש, גם על הישיבה החשובה, וגם שמחתי מאוד לשמוע שכל בתי הספר שייבנו במזרח ירושלים, ואני בטוח שאתה גם שמח, הרבה על שטחים מופקעים שעוברים מאדמות פרטיות לאדמות של מדינת ישראל.

יעקב כץ: זו ברכה גדולה, שזה עובר מאנשים פרטיים, אנחנו מוסיפים עוד הרבה שטחים למדינת ישראל היהודית.

יעקב כץ: על זה אני שמח מאוד.

יעקב כץ: אני רוצה לומר לך, חבר הכנסת זחאלקה, שאנחנו נתמוך---

ג'מאל זחאלקה: אתה רוצה שאני אזדהה איתך.

יעקב כץ: אני רוצה רק להגיד שאני שמח מאוד לשמוע שלא רק שמעבירים את השטחים לשטחים של עיריית ירושלים, לשטחים של מדינת ישראל, אלא שהערבים מסכימים בשמחה.

יעקב כץ: זו בשורה גדולה.

יעקב כץ: בהזדמנות זו אני רוצה לבקש מראש העיר, שכבר הרבה זמן לא ראינו אותו, שאני חושב שכבודו צריך להיות זה שמוחה בהפגנה מול הקונסוליה האמריקאית, על זה שהיא מתערבת, לפי הפרסומים האחרונים, בבנייה בתוך העיר, בודקת את כל תכניות הבנייה.

יעקב כץ: אין לאמריקאים זכות לברר או להפריע, או להתערב, בענייניה של מדינת ישראל ושל עיריית ירושלים.

יעקב כץ: כמו כן עליך למחות על כך שראש הממשלה נתן הוראה לשר אטיאס שלא לבנות בית אחד ממשלתי במזרח העיר.

זבולון אורלב: אני מבקש מראש העיר כרגע לא להתייחס לדבר הזה, למרות שאני מזדהה לחלוטין עם הדברים, אבל אנחנו מוכרחים להתמקד כרגע, חבר הכנסת כץ, בסוגיה של הבינוי.

זבולון אורלב: עוד הערה אחת לגבי המספרים, שמעיר לי עוזר המחקר שלנו.

זבולון אורלב: 700 כיתות הן 700 כיתות לא תקניות, זה לקליטת גידול טבעי.

זבולון אורלב: מה עם אלה שהם מהחינוך הפרטי שאנחנו רוצים שהם יעברו לרשמי?

זבולון אורלב: עבורם לא מתוכננות כיתות?

זבולון אורלב: או שזה בתוך ה-700 או ה-300.

קריאה: זה בתוך ה-300.

זבולון אורלב: הבנתי.

זבולון אורלב: כשאתה מדבר על הגידול הטבעי, זה לא רק הגידול הטבעי במושגים הרגילים שלנו, אלא גם במושגים של העברת תלמידים מהחינוך הלא מוכר לחינוך הרשמי.

ג'מאל זחאלקה: אפשר לשאול משהו על עניין הסירוב לקבל לבתי הספר?

ג'מאל זחאלקה: שאלה מאוד חשובה.

זבולון אורלב: מיד.

זבולון אורלב: אנחנו חילקנו את הדיון---

ג'מאל זחאלקה: זה קשור לבינוי.

דני בר גיורא: ה-4%, חלקם נובעים ממעבר למערכת העירונית.

אהרל'ה בן נון: המעבר מכיתות לא תקניות לתקניות מאפשר גם קליטה נוספת של תלמידים.

זבולון אורלב: הבנתי.

זבולון אורלב: רציתי לוודא שה-1,000 כולל לא רק גידול טבעי במושגים של הוועדה, אלא גם במושגים של העברה.

זבולון אורלב: שאלה לחבר הכנסת זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: יש שאלה שאני לא יודע מי ממשרד החינוך ייתן את התשובה עליה.

ג'מאל זחאלקה: בא אזרח, רוצה לרשום את הבן שלו או הבת שלו בבית הספר, אין מקום בבית הספר, אין מקום בכל בתי הספר, והוא נאלץ ללכת לבית ספר פרטי ולשלם ממיטב כספו.

ג'מאל זחאלקה: זו הפרה של חוק חינוך חובה.

ג'מאל זחאלקה: המדינה צריכה להחזיר לו את הכסף.

ג'מאל זחאלקה: הוא אומר 'אני רוצה להירשם, אתם לא נותנים לי'.

ג'מאל זחאלקה: הנושא הזה עלה, השר אמר שאין לו סטטיסטיקה, יושב ראש הכנסת, מר ראובן ריבלין, ביקש משר החינוך---

זבולון אורלב: אין סטטיסטיקה של הלומדים במגזר הפרטי?

ג'מאל זחאלקה: לא, של המסורבים, של אלה שאין להם מקום.

ג'מאל זחאלקה: הם באים להירשם, אין להם מקום.

ג'מאל זחאלקה: החוק אומר שמי שבא להירשם ואין לו מקום, הוא צריך לקבל פתק או נייר שהוא נרשם.

ג'מאל זחאלקה: עד לפני שנה-שנתיים הם לא רשמו, רק באחרונה הם התחילו לרשום.

ג'מאל זחאלקה: אין סטטיסטיקה רשמית של המסורבים.

ג'מאל זחאלקה: אני לא אומר מספר התלמידים בפרטי בכלל, אלא אלה שבאו ולא מצאו מקום.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שכל עוד שאין בינוי, צריך לממן את התלמידים האלה בבתי הספר הפרטיים.

זבולון אורלב: אני אשאל את השאלה כך.

זבולון אורלב: קודם כל, האם יש מסורבים, שתיים, בכמה מדובר.

דני בר גיורא: באמת בעקבות ישיבת הכנסת, פנה אלינו כבוד השר ואנחנו עשינו בדיקה.

דני בר גיורא: מדובר ממה שמוכר לנו במאות בודדות של תלמידים ונעשה מאמץ גדול מאוד לשלב אותם ולמצוא להם מקום, ולא באלפים, כפי שהוצג.

דני בר גיורא: אלה המספרים שמוכרים לנו.

דני בר גיורא: יכול להיות שיש ילדים שפונים למערכת הפרטית ולא עוברים דרכנו בכלל, זה אנחנו לא יודעים.

זבולון אורלב: האם אפשר לבקש שהחל מהרישום לשנת הלימודים הבאה ייערך רישום מסודר של אלה שפונים ואין עבורם מקום?

זבולון אורלב: כדי שיהיו נתונים.

זבולון אורלב: ויכול להיות, אגב, שחובת המדינה תהיה לשלם את הלימודים שלהם במקום שהם לומדים.

קריאה: לא מדובר ברישום לכיתות א', אנחנו קולטים כל ילד שמעוניין ללמוד במערכת העירונית.

קריאה: מדובר במעבר בכיתות הגבוהות יותר.

זבולון אורלב: החוק איננו מבחין.

זבולון אורלב: אבל על כל פנים שיהיה נתון.

זבולון אורלב: אבל אני מבין שהתקדמות הבנייה פה אמורה לפתור גם את הדבר הזה.

דן בן טל: אני מתייחס, ברשות אדוני, רק לנקודה שהועלתה כרגע.

דן בן טל: לפחות בארבע השנים האחרונות מדי שנה האגודה לזכויות האזרח מגישה עתירות בשמם של תלמידים שביקשו להתקבל למערכת הרשמית ולא התקבלו.

דן בן טל: סדרי הגודל שמדובר בהם זה נגיד 15 עד 30 תלמידים.

דן בן טל: אלה סדרי הגודל בכל השנים האחרונות.

ג'מאל זחאלקה: אלה שמגישים תביעה, זה לא אלה המסורבים.

דן בן טל: נכון, שמגישים עתירות, וגם לתלמידים האלה נמצא מקום.

דן בן טל: במקביל צריך לדעת שיש היום עתירה לבג"צ בדיוק בנושא שחבר הכנסת הזכיר, כלומר דרישה, גם של האגודה לזכויות האזרח, שהמדינה תממן את שכר הלימוד של מי שלא מתקבל לבית ספר רשמי או מוכר שאינו רשמי בפרטי.

זבולון אורלב: עתירה שתלויה ועומדת?

דן בן טל: כן.

זבולון אורלב: טוב שאתה אומר לי.

זבולון אורלב: בדרך כלל לא נהוג שרשות אחת מתערבת בעניין שתלוי ועומד---

ג'מאל זחאלקה: אבל מספרים אנחנו יכולים לקבל.

זבולון אורלב: אני אמרתי את דעתי לפני שידעתי שיש בג"צ.

זבולון אורלב: שמעת את דעתי.

זבולון אורלב: אבל אם יש עתירה תלויה ועומדת, אנחנו לא מנועים.

זבולון אורלב: עתירה לבג"צ לא סותמת את הפיות של ועדה ואנחנו רשאים להחליט מה שאנחנו רוצים ולהביע דעות, אבל מתוך כבוד של רשות אחת לרעותה, אני מאלה שנוהגים שאם זה תלוי ועומד, אז כרגע לאפשר לבג"צ לדון בסוגיה הזאת לגופה.

זבולון אורלב: תודה רבה לך.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לעורכת דין טלי ניר, בבקשה.

טלי ניר: אני מהאגודה לזכויות האזרח, כמו שכבר הבנתם.

טלי ניר: מה שלנו חשוב ואנחנו מנסים להביא אליכם וקצת לפרוש את המצב זה כמובן הזכות לחינוך, שהיא נפגעת היום באופן מתמשך במובן הזה שעשרות אלפי ילדים לא מקבלים חינוך כמו שצריך, כשאלפים מתוכם, לפי הנתונים של עיריית ירושלים, מדובר ביותר מ-10,000 תלמידים, שלא לומדים בכלל.

טלי ניר: אחוז נשירה במזרח ירושלים הוא מאוד מאוד גבוה, הוא עומד היום על 50%.

טלי ניר: להבדיל מהמזרח החרדי, ששם כולם לומדים, במזרח ירושלים יש חצי מהתלמידים שלא מסיימים בית ספר.

טלי ניר: זה המצב היום.

טלי ניר: המצב הזה נוצר בגלל מחדל ארוך שנים של אי בינוי כיתות ולכן העלויות הגבוהות, גם היום, והצורך להשלים את הפער הגדול הזה.

טלי ניר: יש ביקושים, כמו שאמר ראש העיר, למערכת הציבורית, מכיוון שבמערכת הפרטית ובמערכת שמוכרים שאינם רשמיים צריכים לשלם שכר לימוד ושכר לימוד גבוה, בין 2,000 ל-7,000 שקלים בשנה.

טלי ניר: לכן כשאנחנו מסתכלים על כמה כיתות לימוד יש, אנחנו רואים באמת שיש משהו כמו 1,500 כיתות לימוד שמתוכן 700 לא תקניות במערכת הרשמית.

טלי ניר: יש עוד כ-1,500 כיתות לימוד מחוץ למערכת הרשמית, שעבור לימודים בהם ילדים צריכים לשלם שכר לימוד לא קטן בכלל.

טלי ניר: אנחנו מדברים על אוכלוסייה שאחוז העוני בה הוא הכי גבוה בארץ.

טלי ניר: מדובר על 65% מהתושבים שנמצאים מתחת לקו העוני, 74% מהילדים מתחת לקו העוני, וברור שאוכלוסייה במצב סוציו אקונומי כל כך מדורדר לא יכולה לשלם את שכר הלימוד, וזאת בשעה שיש חוק לימוד חובה חינם והילדים האלה אמורים לקבל את הלימודים והעירייה לא מצליחה לקבל.

טלי ניר: אנחנו מקבלים תלונות ממאות משפחות כל שנה, כאלה שיודעים לפנות אלינו, הרוב לא יודעים לפנות לארגון ישראלי כמונו, ואת חלקם אנחנו מייצגים והמספרים שעורך דין בן טל נתן הם יותר גדולים.

טלי ניר: מדובר בכמה עשרות כל שנה שמגיעים לבית משפט, יש כמה מאות שבשמם אנחנו פונים והעירייה מסדירה את עניינם לפני הגעה לבית משפט.

טלי ניר: כלומר המספרים הם לא קטנים בכלל, ואלה כאלה שיודעים לפנות.

טלי ניר: יש כאלה שמתייאשים ופשוט נושרים ולא שולחים את הילדים שלהם כי במצב הסוציו אקונומי הקשה הם מעדיפים לשלוח לפעמים את הילדים לעבוד.

טלי ניר: זה דבר שהמדינה צריכה לקחת אחריות עליו ולמנוע אותו.

טלי ניר: יש הרי את המוסד של קציני ביקור סדיר, שלא מוכר בכלל במזרח ירושלים, אין כמעט קציני ביקור סדיר.

טלי ניר: במוכרים שאינם רשמיים אין בכלל, במוכרים יש משרה וחצי.

טלי ניר: כמו שבמקום אחר בישראל הרי היו מעמידים לדין הורים שלא שולחים את הילדים שלהם לבית ספר, במזרח ירושלים מעלימים עין ולא מתייחסים בכלל.

טלי ניר: אנחנו מדברים על חינוך פורץ חינוך, השבוע הזה הוא שבוע של חינוך פורץ חינוך, ונדמה שמעבר לקו של מזרח ירושלים, החינוך לא הגיע, הוא במצב מאוד קשה, ומדובר לא רק לגבי המחסור בכיתות לימוד, אלא גם לגבי איכות החינוך.

טלי ניר: ברור שבצפיפות ובכיתות לא תקניות לא יכולה להיות איכות של חינוך.

טלי ניר: אנחנו שומעים על אלימות מאוד גבוהה בבתי הספר, על איכות חינוך שהיא מדורדרת, ואנחנו רואים גם את ההישגים של התלמידים ואת זה שהם נושרים, 50% אחוז נשירה זה לא מספר של מה בכך.

זבולון אורלב: כמו שאת יודעת, נושא הדיון כרגע זה הבנייה הפיזית.

זבולון אורלב: אני מבין שבעניין הזה סיימת.

טלי ניר: אם תהיה בנייה פיזית---

זבולון אורלב: לכן אפשרתי לך לומר את המשפטים הנוספים.

טלי ניר: רק משפט אחד בקשר לבנייה הפיזית.

טלי ניר: אני מזכירה שבעצם אנחנו מדברים על עשר שנים שהנושא הזה של הבינוי הפיזי תלוי ועומד בפני בג"צ, ולמרות זאת לא נבנה.

טלי ניר: היתה הבטחה של המדינה שעד שנת 2011 ייבנו 645 כיתות לימוד, שזה המינימום שבמינימום, מכיוון שכמו שאמרנו, הצרכים הם יותר גבוהים, 700 כיתות לימוד לא תקניות, ויש עוד רבים שרוצים לעבור בגלל הסיבה שהזכרתי קודם, של העלות הכספית הגבוהה במוסדות הרשמיים ואינם רשמיים.

טלי ניר: אנחנו מעריכים שזה הרבה יותר מ-300 כיתות לימוד.

טלי ניר: דובר על 1,800 כיתות לימוד לפי הערכה של מכון ירושלים, היום העירייה אומרת שזה פחות.

טלי ניר: כשברור שיש 1,500 כיתות לימוד שבהן תלמידים משלמים שכר לימוד ועוד כ-10,000 ילדים שלא לומדים בכלל, אז נדמה לי שהמספר הוא יותר גבוה וכל אחד יכול לעשות את החישוב.

טלי ניר: אז העירייה ומשרד החינוך הבטיחו שהם בונים 645 כיתות לימוד.

טלי ניר: עד היום נבנו 260 כיתות לימוד ומדובר על עוד 72.

טלי ניר: כלומר עד 2011 לא ייבנה אפילו מחצית ממה שהובטח לבג"צ, שהוא היה המינימום שבמינימום שהמדינה הסכימה לו.

טלי ניר: אז אני חושבת שצריך להאיץ את המצב בצורה הרבה יותר רצינית.

טלי ניר: אני רוצה להתייחס להערה שלך לגבי האגודה לזכויות האזרח בשולי הדברים, כיוון שאני חושבת שלהתקפה הזאת אין מקום במקום הזה, במיוחד שאנחנו מייצגים את כל הציבורים בישראל, כולל את הציבור החרדי ואת הציבור הדתי, בהרבה מאוד נושאים.

יעקב כץ: בא לפה פעם נציג ערבי שדיבר עבור המתנחלים?

טלי ניר: סליחה, אני לא פוליטיקאית שיכולה לצעוק באמצע.

יעקב כץ: פעם אחת ערבי מהתנועה לזכויות האזרח שיגיד 'אני אוהב את המתנחלים'.

טלי ניר: זו לא שאלה של אהבה, זה לא שאנחנו אוהבים---

יעקב כץ: פעם אחת, לא יהודי, ערבי.

טלי ניר: זו לא שאלה של אהבה, זו שאלה של זכויות.

מנחם אליעזר מוזס: מתי ייצגתם את המגזר החרדי?

טלי ניר: אנחנו יצגנו את המגזר החרדי, תלמידות שמופלות בבתי הספר, מזרחיות שמופלות בבתי ספר של אשכנזים.

טלי ניר: אנחנו ייצגנו בעמונה---

זבולון אורלב: תעצרי רגע.

זבולון אורלב: סיימת?

יעקב כץ: כן.

זבולון אורלב: אתה רוצה לשאול שאלה?

חיים אמסלם: כן, הייתי רוצה לשאול אותך שאלה, ברשותך.

טלי ניר: אני יכולה לסיים את המשפט?

זבולון אורלב: לא, תמתיני.

זבולון אורלב: את תסיימי אחרי שהוא ישאל אותך.

חיים אמסלם: אתם נקראים 'אגודה לזכויות האזרח בישראל'.

חיים אמסלם: את יכולה להסביר לי למה זה נקרא 'האזרח' בישראל ולא לזכויות אזרח בישראל?

טלי ניר: האגודה נוסדה ב-1972, זה ארגון לזכויות אדם הגדול והוותיק ביותר בישראל וכשהארגון הוקם נבחר השם הזה בתור תרגום.

טלי ניר: זה היה תרגום מתוך ה- Civil Rights Association בארצות הברית, ואנחנו רצינו לחקות את הארגון ההוא שהוביל מאבקים גדולים בכל מה שקשור לזכויות אזרח בארצות הברית, ולכן נבחר השם הזה.

זבולון אורלב: ההסבר הובן.

זבולון אורלב: את רוצה להשלים?

טלי ניר: אני רק רוצה להבהיר שאנחנו ייצגנו הרבה מאוד, אנחנו מייצגים הרבה את נאמני הר הבית, מייצגים חרדים ובהפגנות ימין בהרבה מאוד מקרים ולכן להתחיל ולמצב אותנו בצורה כזאת או אחרת זה מאוד לא לעניין.

טלי ניר: במיוחד בוועדה הזו.

זבולון אורלב: עורכת דין ניר, עשר וחצי שנים אני בכנסת, מתוך זה בוועדת החינוך, חוץ מהתקופה שהייתי שר, כשנתיים.

זבולון אורלב: כשמונה וחצי שנים אני יושב בוועדת החינוך, או יושב ראש או חבר, אני לא ראיתי שום מסמך של האגודה לזכויות האזרח בסוגיית החרדים ובסוגיית הילדים בהתיישבות ביהודה ושומרון, שתנאי הלימודים של שתי הקבוצות האלה, בחלקם, הוא לא פחות חמור מאותם ילדים אומללים שלומדים בתנאים לא תנאים, בתנאים מחפירים, במזרח ירושלים.

זבולון אורלב: לא פחות.

זבולון אורלב: לא רואה שום מסמך, שום בקשה לדיון.

זבולון אורלב: ברגע שיש אזרחים מסוימים, אני מיד מקבל נייר מסודר, שמונח על שולחן הוועדה, אגב, ביקשנו לחלק אותו.

זבולון אורלב: לא ראיתי כזה מסמך, למה?

יעקב כץ: תהיי אמיתית, תגידי את האמת, מה את מפחדת?

יעקב כץ: תהיי אמיתית.

טלי ניר: התשובה היא שאנחנו מטפלים בסוגיות הפרות זכויות האדם הקשות ביותר שיש בישראל בגלל שיש לנו תקציב וכח אדם מאוד מאוד מוגבל.

טלי ניר: בנושא הזה---

יעקב כץ: את לא ישרה.

טלי ניר: אני ישרה מאוד.

טלי ניר: אין תלמיד אחד במגזר החרדי שלא לומד.

טלי ניר: במגזר הערבי מדובר על 12,000 ילדים שלא לומדים, וזה ההבדל.

זבולון אורלב: תודה רבה לך.

זבולון אורלב: ראש העיר, בבקשה.

30700: קודם כל אני רוצה לחזור ולהבהיר את המחויבות ואת הרצון, לא רק את המחויבות, גם את הרצון של עיריית ירושלים ושל משרד החינוך ושל הממשלה לפתור ולסגור את הפערים.

30700: זו מחויבות שאני לפחות יכול לומר שבשנה וקצת שאני בתפקיד, עם ההנהלה החדשה, שנכנסנו לפרטים וברשותך, תצאי רגע מהתיאוריה, בואי ניכנס לפרקטיקה.

30700: אולי אחד הדברים שהוא גם תפקידה של האגודה לזכויות האזרח, והחברים האחרים, זה לנסות להיכנס ולהבין מה המגמות, איך אנחנו סוגרים אותן, כי הכניסה לפרטים והכניסה לפרקטיקה היא מאוד משמעותית.

30700: על פניו נשמע לי שאתם נשארים ברמת הביקורת התיאורטית.

30700: אני רוצה לתת עוד סתירה אחת לדברים שאמרת, ברשותך.

30700: תסתכלי על מגמות, לא על מה שהיה בעבר.

30700: אני רוצה לבוא ולומר שאין קשר, בוודאי לא ישיר, אולי עקיף, בין נשירה למצב כיתות הלימוד והדוגמה לכך זה המגזר החרדי.

30700: בעיר ירושלים יש מגזר חרדי עם פערים גדולים בכיתות תקניות ומצב כלכלי לא רחוק מהמגזר הערבי במזרח העיר, פה אין נשירה בהיקפים כאלה---

טלי ניר: המורים טובים.

30700: אבל זה לא קשור למבנים.

30700: אנחנו עכשיו מצד אחד מצמצמים את הפערים במבנים, שזה הא'-ב' שכולנו מחויבים לו, רוצים ועושים, אבל הנשירה לא קשורה.

30700: עובדה, יש מגזר אחר שיש לו את אותם חסרים במבנים ואין שם נשירה.

30700: זה אומר שהאמירה שלך, הקושרת בין המבנים לנשירה, היא לא נכונה, כיוון שלנשירה יש הסברים אחרים.

30700: שיטת הלימוד שם היא לא אופטימלית, איכות ההוראה היא לא מספיק טובה לתפיסתי, אנחנו צריכים להשקיע במנהלים, ודיברתי על זה בהתחלת התהליכים, אבל זה לא קשור לנושא של מבני הציבור, שכולם מסתכלים עליו בעיקר.

30700: לכן מה שאני מציע, אנחנו צריכים להקיש את הדברים הנכונים, ויש פערים מאוד גדולים בעיר ירושלים.

30700: אני אמרתי בתחילת שיחתי, יש פערים מאוד גדולים בכל העיר, למגזר הכללי---

ג'מאל זחאלקה: יש פה נתונים על הנשירה, אדוני ראש העיר?

30700: כן, יש לנו נתונים.

ג'מאל זחאלקה: מישהו עשה ניתוח מדוע יש נשירה?

30700: אני לא מתווכח איתך, אני מסכים איתך.

30700: אני אגיד יותר מזה, ממוצע ציוני בגרות במערב העיר, עד לפחות שנה שעברה, היה נמוך מהממוצע הארצי, ושם גם אנחנו צריכים לקדם את זה וצריכים לקדם את זה, צריכים לעשות את הכל.

30700: אני באמת מברך ושמח על כך שאנחנו יכולים לחלוק איתכם את הפרטים בשקיפות טוטאלית.

30700: חבר הכנסת כץ היקר, אני רוצה לומר לך, גם האמריקאים, גם לכולם, שקיפות טוטאלית במידע שיש במערכת העירונית.

30700: זה כלל ברזל שאני מנהיג אותו כבר שנה, כל מידע, מי שרוצה, יהודי, ערבי, אמריקאי, ישראלי, איזה מידע שאתם רוצים במערכת החינוך בכלל בעיר ירושלים.

30700: השקיפות זו העוצמה שלנו, כי אני חושב שדרך העובדה שתגלו מה אנחנו עושים, אנשים יבינו---

יעקב כץ: כולל ההקפאה הממשלתית בשנה וחצי האחרונה?

30700: זה לא העירייה, זה הממשלה.

30700: אני דורש גם מהממשלה שקיפות מלאה, אבל אני אומר לך בשקיפות מלאה מה אנחנו עושים ברמת העירייה.

30700: העירייה מחויבת ומתקדמת, ואני חושב שהעובדה שלפני שנה לא היתה את החוברת הזאת.

30700: אנחנו מודים בפערים, שהם לא נוצרו בקדנציה שלנו, לצערי הם דבר שהם נחלה, אבל תסתכלו על התהליכים שקורים, תעירו על התהליכים של הצמצום ולא להישאר בתיאוריה ולומר דברים שהם לא בהכרח נכונים.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: מר חיים ארליך, עיר עמים, רק לעניין הבנייה הפיזית ובקצרה.

חיים ארליך: ראשית, אכן בשנתיים-שלוש האחרונות יש התקדמות בקצב בניית הכיתות במזרח ירושלים, אכן לא יעמדו ביעד שנקבע בהתנהלות בבג"צ עד 2011, צפוי שאותה התחייבות לבנות את ה-600-700 כיתות תסתיים מתי שהוא ב-2013, אבל צריך לומר את האמת לאמיתה; המחסור ההיסטוריה בכיתות, של כ-1,000 כיתות, יישאר, ומה שקרה במהלך השנים האחרונות זה רק על מנת לעמוד בקצב של הגידול של הביקוש לכיתות במזרח ירושלים.

חיים ארליך: הפער ההיסטורי, אני חוזר, של כ-1,000 כיתות, אף אחד לא יודע בדיוק, אני מפנה לדוח מבקר המדינה שמתייחס לזה, הפער הזה יישאר בעינו.

חיים ארליך: גם בהתחייבות לבג"צ המדינה אמרה מפורשות, 'אנחנו מתחייבים לבנות רק את הגידול הטבעי, לא את הפער ההיסטוריה שנוצר'.

חיים ארליך: זו הערה ראשונה.

חיים ארליך: הערה שנייה.

חיים ארליך: אכן נבנות כיתות ומבנים מפוארים של בתי הספר, אבל כשבוחנים מה קורה בתוך הכיתות הללו, אין הצטיידות, לא במחשבים, לא בספריות, לא במעבדות, ומה שקורה במהלך השנים, אותם חדרים.

חיים ארליך: אני הייתי מנהל בית ספר, אני יודע על מה אני מדבר, אין הצטיידות ואין כלום, רק כיסא, ספסל וגג מפואר באיכות גבוהה.

זבולון אורלב: אני רוצה לגשת לחלק השני, למרות שיש לנו בקושי עשרים דקות לדיון הזה וזה לא יהיה דיון רציני, אלא רק נפתח אותו היום, וזה לגבי תכנית הלימודים.

זבולון אורלב: כלומר בצד התביעה הנחרצת של הוועדה, שזכותם של התלמידים במזרח ירושלים שווה לכל זכות של תלמיד במדינת ישראל ללמוד בצורה ראויה, מסודרת ותקינה, כולל הצטיידות, כולל הכל, ובהחלט אנחנו מתרשמים, כמו שנאמר כאן על ידי מר ארליך, שהקצב של הטיפול הוא קצב מתקדם יותר וייתכן שצריכים לעשות בדיקה להאיץ את הקצב הזה, ואני אומר את זה גם כלפי משרד החינוך, שצריך לתקצב את הדבר הזה, אותנו גם מטרידה מאוד הסוגיה של תכנית הלימודים.

זבולון אורלב: אני מודע לכך שהיסטורית נקבעה תכנית הלימודים הירדנית במזרח ירושלים, עם ניסיונות לא מוצלחים, שהיו, להחיל את תכנית הלימודים הישראלית במזרח ירושלים, שלא עלו יפה.

זבולון אורלב: אני חושב שהגיע הזמן לקיים דיון חוזר בסוגיה הזאת.

זבולון אורלב: מי שנחשב לתלמיד תושב במדינת ישראל, ראוי מאוד שיתקיימו בו כל הדברים שאמר מר ארליך ושאמרה עורכת דין ניר, אין לי שום מחלוקת באשר לזכויות ואני חושב שהזכויות האלה מגיעות, אבל אני חושב שחובתם של התלמידים ללמוד את התכנית הישראלית, לפחות לקיים עוד הפעם דיון מאוד מאוד רציני.

זבולון אורלב: מזרח ירושלים סופחה כדין, כחוק, למדינת ישראל, ואני אינני רואה באופן עקרוני שום הבדל בין תכנית הלימודים בטייבה ואום אל פחם או במזרח ירושלים.

מנחם אליעזר מוזס: איזה תכנית הם לומדים היום?

זבולון אורלב: הם לומדים תכנית לימודים שנלמדת ברשות הפלשתינית, ותכנית הלימודים של הרשות הפלשתינית היא פחות או יותר העתקה של תכנית הלימודים הירדנית.

זבולון אורלב: מכאן נבעה הטעות שלי.

זבולון אורלב: ספרי הלימוד עוברים בדיקה, אבל כנראה הבדיקה היא לא מספקת, היא לא בקצב הנכון, היא לא במועד הנכון.

זבולון אורלב: לא רק זאת, אלא לאחר מכן, שהספרים מגיעים באיחור ובינתיים ההורים קונים ספרים בשוק ובשוק הם ספרים ללא צנזורה.

זבולון אורלב: בי"ת, יש את הסיפור של החינוך הלא רשמי.

זבולון אורלב: שם בכלל אין פיקוח וגם ברשמי, אני מקבל ידיעות ושמועות שנוהגים להוסיף דפים שהושמטו באופן פרטיזני, או פירטי, לספרי הלימוד.

זבולון אורלב: אותי זה מאוד מדאיג.

זבולון אורלב: אני בכוונה אמרתי לראש העיר בראשית הדיון, שבחרתי קודם כל בתנאים הפיזיים, אבל יחד עם התנאים הפיזיים, יחד עם הזכויות, יש גם חובות.

זבולון אורלב: לכן אני חושב שראוי מאוד לקיים דיון.

זבולון אורלב: עברו כבר שנים מאז הדיון הזה התקיים ואם מדינת ישראל באמת רואה במזרח ירושלים כחלק בלתי נפרד ממדינת ישראל, אני חושב שצריכים לקיים את הדיון הזה.

זבולון אורלב: זה יעזור גם לתושבים במזרח ירושלים לראות את עצמם כחלק ממדינת ישראל, כחלק בלתי נפרד ממדינת ישראל.

זבולון אורלב: החוק הוא חוק ולכן ראוי לקיים את הדיון.

זבולון אורלב: היו לי על כך שיחות עם השר גדעון סער, שהבנתי ממנו ושידעתי גם לפני השיחה איתו, שהנושא הוא לא נושא פשוט שאפשר לסיים אותו ברבע שעה של דיון.

זבולון אורלב: זה דיון שיש לו משמעויות מרחיקות לכת.

מנחם אליעזר מוזס: מדיניות?

זבולון אורלב: אני לא יודע אם מדיניות, יכול להיות גם מדיניות, אינני יודע.

זבולון אורלב: מי שטוען, בצדק מוחלט, למימוש זכויותיו כתושב במדינת ישראל, צריך לקבל עליו גם את עול המדינה ביחס לתכנית הלימודים.

זבולון אורלב: הנה עוד סיבה למה ידידיי במנהלת חינוך ירושלים עושים מאמץ נכון להקטין או לצמצם, או מצדי גם להפסיק, את החינוך הפרטי במזרח ירושלים ולדאוג שכולם ילמדו בחינוך הרשמי, כי בכל זאת יש שם יותר פיקוח.

זבולון אורלב: אני אשמח רק לפתוח את הדיון על ידי שניים-שלושה אנשים.

זבולון אורלב: אנחנו לא נסיים אותו היום, כי יש כאן דיון מאוד רציני, אבל לפי דעתי מי שדואג את דאגתה של ירושלים השלמה והמאוחדת לא יכול לפתור את עצמו מלדון בשאלה הזאת.

זבולון אורלב: לא יכול לפתור את עצמו מן השאלה הזאת.

זבולון אורלב: אבו גוש סמוכה לירושלים ויש מי שרוצה לראות הבדל בין התלמיד באבו גוש לבין התלמיד במזרח ירושלים, אני לא רואה הבדל, לא בזכויות, בדיוק הזכות של תלמיד במזרח ירושלים שווה במאה אחוזים, ללא כל שריטה, לזכות של התלמיד הערבי באבו גוש, אבל גם אותה תכנית לימודים.

זבולון אורלב: בבקשה, אדוני ראש העיר, וכאמור, רק תפתח את הדיון היום.

30700: אני רוצה לגשת למישור הענייני, ברשותכם.

30700: יצא לי לסייר בלא מעט בתי ספר במזרח העיר.

30700: מאוד עניין אותי, חבר הכנסת זחאלקה, מה בעצם קורה שם, מה שיטת העבודה.

30700: שיטת הלימוד, השיטה הירדנית-פלשתינית, היא שונה בתכלית מהשיטה הישראלית, שנהוגה גם במגזר היהודי וגם במגזר הערבי, היא תפיסה שמבוססת הרבה יותר על שינון ופחות על פיתוח כישורי חשיבה ויצירתיות.

30700: זאת אומרת, אם אתה מסתכל היום בסופו של דבר זו שיטה יחסית, אם אתם שואלים אותי כמי שקצת מתעסק בנושאי חינוך, מאוד ישנה ולא בהכרח מכשירה את בן האדם למאה ה-21, כפי שמכשירה השיטה שיותר מקובלת במדינות העולם המערבי.

30700: ביומיים האחרונים היה כאן הצ'נסלר של ניו יורק, ג'ון קליין, שהוא אחראי על חינוך בעיריית ניו יורק.

30700: הוא הגיע כאורח שלנו בעיריית ירושלים, ושל 'הכל חינוך', לסדרה של מפגשים.

30700: עיריית ניו יורק, שהיא מאוד מאוד דומה במידה מסוימת למה שקורה במדינה, יש בה מכל הגוונים, מכל הסוגים, מנהלת מהלך די דרמטי של צמיחה דרמטית בתוצאתיות של מערכת החינוך.

30700: היא מבוססת על מדידה והערכה, על פיתוח יוזמות חינוכיות מאוד יצירתיות, שנכנסות לתוך המערכת.

30700: הם עושים ניסויים בכמה בתי ספר, מה שמצליח הם מרחיבים.

30700: במערכת העירונית, שהיא אגב בסדר גודל של מדינת ישראל, הם 12 מיליון תושבים בעיר ניו יורק, 1.1 מיליון תלמידים במערכת שלו, הוא מפעיל שיטה שמשדרגת, משנה לשנה הם עולים ב-3% בתוצאתיות של המערכת.

30700: היה לי חשוב מאוד להביא אותו כי אנחנו מתחקים אחר איזה שיטות להכניס לתוך בתי ספר שמייצרות דינמיקה אחרת.

30700: כשאנחנו מסתכלים על המערכת הממלכתית, הממלכתית-דתית, החרדית ולחליפין במזרח העיר, אחד הדברים היותר מרתקים שקרו לנו ביומיים האחרונים זה הדיון איך אנחנו יכולים לייצר איזה שהוא מכנה משותף שמשדרג את אלה שנמצאים מאחור.

30700: שיטת החינוך במזרח העיר עניינית, לדעתי, היא לא עושה חסד עם תושבי מזרח העיר.

30700: אני חושב ששיטת הלימוד של תושבי מדינת ישראל הערביים היא בסדר גודל יותר טובה, והדיון הענייני, ברמה הכי עניינית בעולם, לפני שנכנסים לכל מיני שיקולים של פוליטיקה וסיפורים אחרים, היא פשוט שיטה פחות טובה, פחות מכשירה את בן האדם לעתיד.

30700: המטרה שלי לא להעביר ביקורת על השיטה הפלשתינית, אלא להציע לבחון כיצד אנחנו יכולים להביא אלמנטים, וזה לא צריך להיות במכה אחת וביום אחד, אני לא מאמין בשיטת הזבנג, ומדינת ישראל ועיריית ירושלים צריכים להציע לתושבי מזרח העיר איכות חינוכית דרמטית יותר טובה.

30700: זה תהליך של הכשרת מנהלים, הכשרת מורים, הכנסת כלים של מדידה והערכה, בשביל לנהל תהליך שבו בסוף התושבים ייהנו ושיוכלו להתקבל בצורה יעילה יותר לאוניברסיטה.

30700: לא סתם קשה להם להתקבל לאוניברסיטאות.

30700: קשה להם כיוון שבמבחנים הבסיסיים שהם עוברים יש פערים גדולים שמתחילים בכיתה א'.

30700: את הפערים האלה, אם רוצים לצמצם, צריך להכניס שיטות מתקדמות יותר.

30700: יגידו לכם מנהלי בתי ספר במזרח העיר, לא מצלמה, מי שמכיר את שתי השיטות, שבוודאי שהם היו מעדיפים לעבור לשיטה שנהוגה במדינת ישראל.

30700: החינוך של מדינת ישראל הוא יותר מתקדם, אין מה לעשות.

30700: קודם כל ברמה העניינית אני חושב שזה הדבר הנכון לעשות.

30700: פרקטית, איך עוברים, זה כבר נושא יותר מורכב ושאני בהחלט חושב שצריך לעשות עליו דיון ציבורי.

זבולון אורלב: אנחנו רק היום פותחים דיון, אני לא בטוח שנספיק.

זבולון אורלב: חבר הכנסת מוזס.

מנחם אליעזר מוזס: לאור העזרה של היושב ראש, שהוא כבר מקודם רמז שבתכנית הלימודים מוסיפים שם גם דפים מסוימים, אז אני לא מתפלא---

זבולון אורלב: שמעתי, אין לי הוכחות.

זבולון אורלב: זו שמועה שמסתובבת.

מנחם אליעזר מוזס: מה שברור, לפי מה שקיבלתי ממחלקת המחקר והמידע, ששליש מהתלמידים האלה, שאגב המערכת הזאת גדלה פי ארבע ובארבע השנים האחרונות הוכפלה, לומדים את התכנית הפלשתינית, לא ירדנית ולא ישראלית.

זבולון אורלב: הפלשתינית היא העתקה מהירדנית.

מנחם אליעזר מוזס: לא, אני מדבר על השליש שלומדים ואין שום פיקוח של ממש על ספרי הלימוד.

מנחם אליעזר מוזס: בכל אופן, נעשה שימוש בספרים פלשתינים שלא עברו כל פיקוח.

זבולון אורלב: ולכן?

מנחם אליעזר מוזס: ולכן אני מתפלא שאתמול עברו חבריי, הם מסרו תלונה במשטרה, על יד בית ספר ברחוב הראשי בהר הזיתים, נסעו כקבוצה, ומשער בית הספר רגמו את הרכב שבו הם נסעו.

מנחם אליעזר מוזס: קראתי מקודם בעיתון, קו 5 של אגד גם נרגם, באותו מקום.

מנחם אליעזר מוזס: אז אני לא מתפלא שזה בא מכאן.

יעקב כץ: אני רוצה להגיד שצריך להמשיך לבנות בכל הקצב, אבל לא לתת לשום תלמיד או מורה להיכנס לתוך בתי הספר עד שבודקים את תכניות הלימוד שאין בהן הסתה אנטישמית נגד יהודים.

זבולון אורלב: לא, צריך לומר שספרי הלימוד בבתי הספר הרשמיים עוברים בדיקה, ולדברי הבודקים של מדינת ישראל, מוצאים מתוך ספרי הלימוד ותכנית הלימודים כל סממן שהוא אנטי המדינה.

יעקב כץ: למה מלכתחילה---

זבולון אורלב: אמרתי, זה הדיון.

יעקב כץ: אמרתי, את הבניינים לבנות, אבל לא לתת להם להיכנס פנימה.

ג'מאל זחאלקה: מדובר בהצעה לפיקוח של לאומנות קיצונית ישראלית על הפלשתינים בירושלים המזרחית.

ג'מאל זחאלקה: אני לא ראיתי את הדרישה על החינוך העצמאי.

ג'מאל זחאלקה: כידוע החינוך העצמאי עובר בדיקה, הוא לפי התכנית של משרד החינוך ולא זורקים שם אבנים.

מנחם אליעזר מוזס: מי זורק אבנים?

מנחם אליעזר מוזס: אלה שזורקים אבנים לא מקבלים אגורה תקציב.

ג'מאל זחאלקה: אמרתי שהם לא זורקים.

מנחם אליעזר מוזס: אתם ממומנים כולכם.

מנחם אליעזר מוזס: אלה שזורקים, לא לוקחים אפילו כיתה אחת.

ג'מאל זחאלקה: אני אמרתי שאתה אמרת, להבדיל---

מנחם אליעזר מוזס: לא אמרתי.

מנחם אליעזר מוזס: חבר הכנסת זחאלקה, באמת.

יעקב כץ: הם קורעים את דגל ישראל כמוכם.

ג'מאל זחאלקה: אתה אמרת שבבתי הספר הערביים זורקים אבנים.

מנחם אליעזר מוזס: לא, אמרתי בית ספר מסוים.

זבולון אורלב: הרב מוזס.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, אני מציע לסגור את הדיון הזה, לא לנהל אותו, כי הוא מתנהל באווירה שיש בה תמהיל גם של צביעות וגם של הסתה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזה לא ראוי שהחינוך יטופל בצורה כזאת.

זבולון אורלב: תודה.

מנחם אליעזר מוזס: איזה הסתה?

ג'מאל זחאלקה: כן, הסתה.

ג'מאל זחאלקה: המלה 'פלשתיני' כבר עושה---

זבולון אורלב: חבר הכנסת זחאלקה, אל תנצל עכשיו את טוב לבי.

חיים אמסלם: אדוני היושב ראש, אני מקבל את מה שאתה אמרת, שהם מורידים מספר דפים.

חיים אמסלם: זה מה שנקרא תורה שבכתב, מה עם תורה שבעל פה והסתות וכולי וכולי?

מנחם אליעזר מוזס: לא, היושב ראש שמע.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב ראש, מוסיפים או לא?

זבולון אורלב: חבר הכנסת מוזס, מה קרה לך?

זבולון אורלב: חזרת עם מרץ.

מנחם אליעזר מוזס: מוסיפים דפים?

מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה את הדפים האלה.

מנחם אליעזר מוזס: אפשר לקבל לוועדה את הדפים האלה?

זבולון אורלב: לא.

זבולון אורלב: לא יודע איפה הם.

זבולון אורלב: רבותיי, אני רוצה לסכם את הישיבה.

זבולון אורלב: ביחס לסוגיה הראשונה, הישיבה כאמור מתקיימת כחלק מציון יום ירושלים שיחול מחר במלאות 43 שנים לשחרורה של ירושלים ואיחודה.

זבולון אורלב: הוועדה סבורה שחלק בלתי נפרד ממתן משמעות לחוק יסוד ירושלים הוא הדאגה לכך שמערכת החינוך במזרח ירושלים תקבל את הזכויות, את המעמד, את הרמה ואת התנאים, כפי שנהוג לגבי כלל תלמידי ישראל.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את הדיווח של עיריית ירושלים, שהוא דיווח מתואם עם משרד החינוך, וכן גם את דבריו של השר בתשובה להצעת אי האמון בדבר בנייה בשלבים שונים, החל גם מקדם תכנון שעולים לסדר גודל של כ-521 כיתות, שמהן 166 כיתות בקדם תכנון, 235 כיתות בתכנון ו-120 כיתות בביצוע והטבלה שהועברה לנו ממנח"י נמצאת כאן ופתוחה לעיון ובקרה.

זבולון אורלב: והוועדה מברכת את הגישה של ראש העיר ושל שר החינוך המודעים לצורך להשלים בקצב גובר והולך את הדבקת הפער של בניית הכיתות במזרח ירושלים.

זבולון אורלב: הוועדה פונה למשרד החינוך לתת מענה נקודתי באשר לפערי המימון של בניית פרויקטים מסוימים במזרח ירושלים, שיבואו לידי ביטוי בתקנת ירושלים ורשמה לפניה את הנכונות של סגן המנהל הכללי של משרד החינוך לפיתוח מערכת החינוך לבדוק את הסוגיה הזאת בחיוב.

זבולון אורלב: באשר לתכנית הלימודים, סבורה הוועדה שמי שרוצה בשמירת אחדותה של ירושלים ושלמותה חייב לקיים דיון מקיף ורציני על הפסקת תכנית הלימודים הפלשתינית (ירדנית) במזרח העיר, כדי לקיים שם תכנית לימודים הנהוגה בישראל, בדגש על תכניות הלימודים המקובלות במגזר הערבי.

זבולון אורלב: הדיון רק נפתח והוא יתקיים בהקדם.

זבולון אורלב: הוועדה מבקשת משר החינוך ומראש העיר, בשיתוף כל הגורמים הנוגעים בדבר, לקיים על כך דיונים ואנחנו נחזור לדון בסוגיה, שהיא מחייבת כובד ראש ושיקול דעת רציני, בחודשים הקרובים.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שיירשם בפרוטוקול שאני מתנגד לסיכום.

ג'מאל זחאלקה: במיוחד בפרטים האידיאולוגיים והפוליטיים שלו.

זבולון אורלב: ההחלטה הזאת התקבלה ברוב, כשהתנגד לה חבר הכנסת זחאלקה.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.