ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 227, 2010-05-10 12:00

אופיר אקוניס: רבותי, זוהי כבר ישיבה שלישית של הוועדה היום.

אופיר אקוניס: למרות שזה לא הפורום הנכון, אני רוצה להודיע שאם ייאלצו רת"א וכל גורמי התחבורה להיות במצב חירום מחר בעקבות תחזית לפי המודל האנגלי להגעתו של הענן הוולקאני הלילה לישראל, ויבקשו דחייה של הישיבה, אני מסכים כמובן.

אופיר אקוניס: אין שום סיבה להביא אותם לכאן.

אופיר אקוניס: זה מספיק חשוב שהם יהיו בנתב"ג, ובמשרדי רת"א.

אופיר אקוניס: אנחנו נדע את זה בלילה, שלושתנו נקיים התייעצות יחד עם גיורא רום.

אופיר אקוניס: יש מודל אחד, וזה מדהים כי דיברו על האי האיברי, על ספרד.

אופיר אקוניס: גם התקבלנו עכשיו ל-OECD.

אופיר אקוניס: יש פה הרבה מאוד בשורות.

אופיר אקוניס: מנהלת הוועדה, היועצת המשפטית, אם יהיה צורך, אנחנו נודיע גם בלילה לפנים משורת הדין לגבי הדיון של מחר בחוק הטייס, ונפנה את כל הגורמים שתמיד מגיעים לכאן ביום שלישי.

לאה ורון: אני אנסה לעשות התייעצות מקדימה עם גיורא רום ראש רת"א, ונראה למה להיערך.

אופיר אקוניס: מאה אחוז.

אופיר אקוניס: אם כן, אנחנו עוסקים היום בתקנות התקשורת (בזק ושידורים)(ועדה מייעצת).

אופיר אקוניס: אני התבקשתי על-ידי שר התקשורת.

אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, אתם בעצם מבקשים שנאשר את התקנה שתאפשר לשר התקשורת למנות את אותה ועדה מייעצת שתוסמך מייד לאחר שאנחנו ניתן לכם את ההסמכה, לבחון חובת מתן שירות לכל דורש, או לדחות את הבקשות.

אתי בנדלר: להמליץ לשר.

אופיר אקוניס: בדיוק, ההמלצה של אותה ועדה מייעצת תהיה המלצה לשר.

אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, אולי תסביר לנו בדיוק מה נותנות לכם התקנות האלה.

עדן בר טל: תקנות הוועדה המייעצת נועדו ליצור איזון למצבים חריגים בלבד, מול החובה של שתי חברות התשתית לפרוס את התשתית שלהן אוניברסאלית.

עדן בר טל: דהיינו, בכל רחבי הארץ.

אופיר אקוניס: אלו הן הוט ובזק.

עדן בר טל: הוט ובזק.

אופיר אקוניס: האם הן לא מחויבות היום?

עדן בר טל: מחויבות.

אופיר אקוניס: היום הן חייבות.

אופיר אקוניס: התקשר אליי ראש מועצה מאזור יהודה ושומרון, ואמר לי: אצלי הם לא באים.

אופיר אקוניס: אם אינני טועה הוא התכוון להוט.

אופיר אקוניס: גם פנו אלינו.

מיכל פליישר: יהודה ושומרון אנחנו לא חייבים, כך שצריך להפריד.

מיכל פליישר: אלו רישיונות אחרים.

אופיר אקוניס: האם הוט לא חייבת להגיע ליהודה ושומרון?

מיכל פליישר: ליהודה ושומרון לא.

מיכל פליישר: הרישיון הכללי שקיבלנו ממשרד התקשורת הוא רק בתחום קווי "הקו הירוק".

מיכל פליישר: יש לנו רישיונות ייעודיים במספר מועצות אזוריות באיו"ש.

מיכל פליישר: זו הסדרה שונה, היא כפופה למינהל האזרחי.

אופיר אקוניס: הבנתי, זה חמור מאוד.

אופיר אקוניס: אני יודע את ההיבט המשפטי.

אופיר אקוניס: אבל, יש גם היבטים מעשיים.

אופיר אקוניס: בואו נאמר שאנחנו מקימים את הוועדה, ומתקינים את התקנה, ובאים ומבקשים דווקא כן להניח תשתית, אז אתם מייעצים אם להניח או לא להניח.

ברוריה מנדלסון: יש להם חובה להניח.

אופיר אקוניס: היא אומרת שאין להם חובה להניח.

ברוריה מנדלסון: לא מדברת על יהודה ושומרון, על אזור מדינת ישראל – "הקו הירוק".

אופיר אקוניס: שם יש להם חובה.

אופיר אקוניס: גם לערבה התיכונה לא מגיעים.

ברוריה מנדלסון: לוועדה המייעצת תהיה סמכות לדון בבקשה, לבחון אותה, ולייעץ רק לשר התקשורת האם לקבל את הבקשה, לדחות אותה, או רק לדחות את מועד קיום החובה.

ברוריה מנדלסון: זאת אומרת, היא רק מייעצת.

ברוריה מנדלסון: מי שבפועל יקבל את ההחלטה אם לתת פטור או לא, זה שר התקשורת.

אופיר אקוניס: זאת אומרת, אתם תבואו ותבקשו פטור לאזור הערבה התיכונה מטעמים תשתיתיים, חוסר כדאיות כלכלית – לשיטתם, כמובן.

עדן בר טל: חוסר כדאיות כלכלית כטיעון שסך הרווחים או סך ההכנסות יהיה נמוך מההוצאה, הוא לא הנימוק שעליו מדובר.

עדן בר טל: מדובר על מצבים חריגים ביותר שבהם צריך לעשות השקעה מאוד מאוד גדולה למשתמש בודד, משתמשים מאוד בודדים.

עדן בר טל: לא מדובר על ישובים, לא מדובר על מצב שבו כמות גדולה של אנשים תימנע ממנה הפריסה האוניברסאלית.

עדן בר טל: זה הקונטקסט של התקנות.

עדן בר טל: אני רק רוצה לציין דבר אחד.

עדן בר טל: לגבי מדינת ישראל - צריך לדעת כרקע כללי שמדינת ישראל היא חריג בעניין הזה.

עדן בר טל: קודם כל, הקביעה של שירות אוניברסאלי.

עדן בר טל: אנחנו לוקחים כל דבר for granted, אבל צריך להגיד מלכתחילה.

עדן בר טל: הקביעה של שירות אוניברסאלי לכשעצמה היא כבר קביעה שלא בכל מקום אתה רואה.

עדן בר טל: אבל, לשתי חברות אתה ממש לא רואה.

עדן בר טל: זאת אומרת, ישראל הלכה בעניין הזה קדימה, ורצתה ששתי התשתיות יגיעו לכל נקודה.

עדן בר טל: זה הכלל, וזה מה שמחייב.

עדן בר טל: כמובן שצריכים גמישות מסוימת במקרים מאוד חריגים על מנת שלא ייווצרו אבסורדים של השקעה אדירה מול תועלת מועטה ביותר.

עדן בר טל: הרציונאל מאחורי דבר כזה – שאם לא יהיה המצב הזה, וייווצרו אותן השקעות ענק עבור משתמש בודד, זה בא על חשבון מישהו.

עדן בר טל: בשביל שזה לא יבוא על חשבון הרבים, צריכים לשקול את אותם שיקולים.

עדן בר טל: אבל, עוד הפעם, זה המצב של חריגות ולא הנורמה.

עדן בר טל: הנורמה היא אוניברסאליות, וזאת הדרישה שלנו משתי החברות בכל רחבי הארץ.

אופיר אקוניס: כמה זמן אין ועדה מייעצת?

ברוריה מנדלסון: המתכונת של ועדה מייעצת היא מתכונת חדשה.

ברוריה מנדלסון: המתכונת שקיימת היום בתקנות הפעלה, תפעול ותחזוקה, היא ועדה שיש לה סמכות לתת פטור בעצמה שהיום בכלל משרד המשפטים כבר אמר שיש עם הנורמה הזאת איזושהי בעיה, כיוון שהתקנות חייבו, ולא יכול להיות שוועדה שהיא דרגה נמוכה יותר תיתן פטור.

ברוריה מנדלסון: אבל, בכל מקרה, ההסדר הוא שיש בעצם סמכות היום להקים ועדה.

ברוריה מנדלסון: בפועל, לדעתי, למעלה מחמש שנים – מאז תקופתו של המנכ"ל מר אורי אולניק – כבר אין ועדה לעניין בזק.

אופיר אקוניס: זה שבע שנים בערך, אולי יותר.

אופיר אקוניס: זה תקופת השר ריבלין.

ברוריה מנדלסון: זוהי ועדה שחבר בה נציג בזק.

ברוריה מנדלסון: זאת אומרת, זו ועדה בהרכב כאשר בזק עוד היתה מונופול, וכו' וכו', או שהיתה היחידה בעלת רישיון.

ברוריה מנדלסון: פה זה מתכונת חדשה, ואנחנו מציעים להקים ועדה מייעצת.

ברוריה מנדלסון: וכמובן לבטל את אותה תקנה שמסמיכה את השר להקים - - -

אופיר אקוניס: זה בתוך התקנות.

ברוריה מנדלסון: כן, הביטול של התקנה גם שם.

אופיר אקוניס: האם טכנולוגיות של WiMAX כבר לא נותנות לך פתרון?

עדן בר טל: אתייחס בצורה כללית.

עדן בר טל: באמת נהוג בעולם במקומות של - - -, להשלים בעזרת WiMAX.

עדן בר טל: זה על שולחננו.

עדן בר טל: המשרד עומד לצאת גם במכרז WiMAX נייח בקרוב.

עדן בר טל: אנחנו מניחים שאולי חברת בזק – את זה היא צריכה להחליט בעצמה – תמצא לנכון גם כן לרכוש תדרים על מנת שתוכל להשלים את הפריסה שלהם באמצעות ה- WiMAXהנייח.

עדן בר טל: כרגע הנושא של WiMAX ובזק על שולחננו, ואנחנו נדון בו.

עדן בר טל: אני חושב שאנחנו גם נקיים פגישה איתם בנושא.

עדן בר טל: זה בנוסף לנושא שזה הולך לצאת במכרז.

אופיר אקוניס: מר שמש, יועץ שר התקשורת, בבקשה.

קובי שמש: ישנם מגזרים שלמים שלא מחוברים בתשתיות.

קובי שמש: לדוגמה, ישנו יישוב ערבי בדרום שעד לפני כמה חודשים אין לו תשתית לא של בזק, ולא של הוט.

אופיר אקוניס: האם מדובר ביישוב מוכר?

קובי שמש: כן, כן.

אופיר אקוניס: תבדוק את זה.

אופיר אקוניס: עם כל הכבוד, מי שתופס אדמות וחושב שעושה שבת לעצמו - - -

קובי שמש: רהט.

שרון פליישר בן-יהודה: סליחה, רהט מרושתת על-ידי בזק.

שרון פליישר בן-יהודה: איך אתה יכול להגיד דבר כזה?

אופיר אקוניס: אז הוא מוכר.

קובי שמש: תנו לי לסיים.

קובי שמש: עד לכניסת השר לתפקיד, יישוב כמו רהט לא חובר לתשתיות לא של בזק, ולא של הוט.

קובי שמש: נעשה פה מהלך מול בזק לחיבור היישוב רהט על-ידי בזק.

קובי שמש: אבל, עיר כמו רהט רוצה גם פריסה של תשתית של חברת הוט, והיא לא מחוברת.

קובי שמש: אני רוצה להגיד שמגזר שלם של חרדים, שכונות שלמות של חרדים באשדוד, לא מחובר בתשתית של הוט.

אופיר אקוניס: האם יש להם טלוויזיה?

קובי שמש: לא משנה, הם רוצים.

קובי שמש: יש דרישות.

אופיר אקוניס: לטלפוניה הקווית.

מיכל פליישר: הם לא נתנו לנו להיכנס.

מיכל פליישר: זה לא ועדת חריגים פה, אבל לזכור את הדברים בהקשרם.

קובי שמש: הרב לבקוביץ יכול להציג את העמדה.

קובי שמש: אבל, נוצר מצב שגם היום המגזר החרדי רוצה להתחבר לטלפונייה הקווית של הוט.

קובי שמש: בפניות שלנו לכל מיני גורמים, בין היתר גם להוט, אנחנו נענים בשלילה.

קובי שמש: ישנו גם מגזר שלם של דרוזים שאין לו תשתית של שתי החברות.

קובי שמש: נוצר מצב שבחלק מהאזורים שבהם אין תשתית של שני הספקים, אין תחרות.

קובי שמש: המשמעות של אי תחרות היא העלאת מחירים.

קובי שמש: קח לדוגמה נושא של יהודה ושומרון – יש פה בעיה.

קובי שמש: מכיוון שבחלק מהאזורים יש רק תשתית של בזק.

קובי שמש: הם מחויבים לקחת את YES מכיוון שאין אלטרנטיבה, לתושבים אין כוח מיקוח.

קובי שמש: נוצר פה איזה אבסורד שכביכול יש כאן תושבים סוג ד' שלא מקבלים את השירות שהוא זהה בכלל הארץ.

קובי שמש: באיזשהו מקום התקנות באות לפתור את הבעיה הזאת.

אופיר אקוניס: מר אמויאל, אתה תושב ענתות.

אופיר אקוניס: תספר לנו מה קורה שם על מנת שנבין.

יחיאל אמויאל: בשלוש השנים האחרונות אני יושב-ראש הוועד.

יחיאל אמויאל: פנינו כמה וכמה פעמים לחברת הוט כדי לנסות ליצור תשתית ביישוב.

יחיאל אמויאל: יש לנו תשתית רק של בזק.

יחיאל אמויאל: המשמעות היא שאין תחרות אצלנו.

יחיאל אמויאל: כל אחד מהתושבים שרוצה חבילה מ-YES, מקבל תמיד את החבילה במחיר היקר ביותר.

יחיאל אמויאל: אם אני רוצה לעזוב את בזק לטובת ספק אינטרנט אחר, אני מחויב תמיד בחבילה.

יחיאל אמויאל: אנחנו לא יכולים ליהנות מדברים שחברים שלנו המתגוררים חמש דקות מאיתנו, בירושלים או במעלה אדומים שהיא גם בשטח יו"ש, יכולים ליהנות מהם.

יחיאל אמויאל: להסתתר מאחורי זה שיש בעיה חוקית, זה יפה מאוד.

יחיאל אמויאל: אבל, בפועל, כשרוצים זה אפשרי.

יחיאל אמויאל: אני לא חושב שאנחנו אזרחים לא סוג ב', ולא סוג ג'.

יחיאל אמויאל: מגיע לנו ליהנות מתחרות.

אופיר אקוניס: אין ספק.

יחיאל אמויאל: אדוני היושב ראש, אם לא, אני חושב שצריך לחשוב איך לפצות אזורים שבהם מסיבות כלכליות אין תחרות.

יחיאל אמויאל: למשל, שהחברה שכן פרסה באזורים האלה תיתן הנחה מיוחדת.

יחיאל אמויאל: משרד התקשורת צריך לתת את הדעת על הנושא הזה של איך מייצרים איזשהו פיצוי במקומות שבהם אין תחרות.

אופיר אקוניס: האלטרנטיבה שלך היא מעניינת.

אופיר אקוניס: היא קצת יותר בעייתית.

אופיר אקוניס: אנחנו נקיים יותר מהר את הקמת הוועדה המייעצת, לפני שיהיה השיפוי או הפיצוי שאתה מדבר עליו.

יחיאל אמויאל: אדוני היושב ראש, אני מסכים.

יחיאל אמויאל: אבל, צריך להבין שתמונת המצב נכון לעכשיו היא שיש הרבה מאוד יישובים.

יחיאל אמויאל: אני יכול לדבר בשם יישובים בבנימין ובשומרון שלא מחוברים לתשתית של הוט.

יחיאל אמויאל: אנחנו לא נהנים מתחרות.

יחיאל אמויאל: בזק קובעים את המחירים.

יחיאל אמויאל: אנחנו נהנים מהשירות, אבל לא נהנים מתחרות.

אופיר אקוניס: אתה גם סמוך למעלה אדומים שכולה מחוברת גם להוט – לבזק זה ברור.

אופיר אקוניס: האם יש מקומות שאליהם בזק לא מחוברת?

שרון פליישר בן יהודה: בטח לגבי יישובים – בזק נמצאת בכל יישוב במדינת ישראל.

שרון פליישר בן יהודה: ככלל, אני רוצה שאנשים יבינו ברמה הפרקטית במה מדובר, לפחות מבחינת בזק.

שרון פליישר בן יהודה: בזק נמצאת היום בכל יישוב במדינת ישראל, ומגיעה לכל בית במדינה, כולל ביהודה ושומרון, למרות שגם לה אין חובה להגיע ביהודה ושומרון.

שרון פליישר בן יהודה: אם ישנם מקרים נקודתיים שבהם יש איזושהי בעיה, או איזושהי פנייה, זה מקרה מאוד נקודתי.

שרון פליישר בן יהודה: אני אתן דוגמה.

שרון פליישר בן יהודה: למשל, איזושהי חווה חקלאית שמקימים באזור חולות חלוצה, ואותה חווה רוצה שיהיה להם קו טלפון, ויהיה להם פקס.

שרון פליישר בן יהודה: אלה המקרים, לפחות מבחינת בזק, שבהם מדובר שבעבר היו לכאורה אמורים לפנות במקרים האלה לוועדת חריגים על מנת שהיא תבדוק.

שרון פליישר בן יהודה: זה לא סוד שאנחנו הבענו את עמדתנו בדיוק בפורום הזה, בוועדה הזאת.

אופיר אקוניס: ראש מועצה אזורית שומרון, אתם איחרתם.

אופיר אקוניס: אבל, אני כבר העלאתי את הנושא של מועצה אזורית שומרון.

שרון פליישר בן יהודה: התקנות האלה כפי שהן הובאו בפני הוועדה עכשיו, הובאו בדיוק בדיוק באותו נוסח, מילה במילה, לפני כשנה וחצי, והוועדה דנה בעניין.

שרון פליישר בן יהודה: אנחנו הבענו את עמדתנו שאנחנו חושבים שהקונספט היום של ללכת על ועדת חריגים – ברוריה ניסתה לעשות את החידוד הזה של ועדה מייעצת, או ועדת חריגים – סך הכול מבחינה משפטית, היות ומשרד המשפטים הסביר למשרד שזה לא בסדר ועדת חריגים, אז שינו פשוט את השם שלה, ובמקום שמנכ"ל המשרד ייתן את הפטור, השר ייתן את הפטור.

שרון פליישר בן יהודה: אבל, בפועל, במהות, זה בדיוק אותו רעיון.

שרון פליישר בן יהודה: הרעיון של ועדת חריגים הוא רעיון שמתאים ללפני עשר שנים – תקופה שבזק היתה מונופול.

שרון פליישר בן יהודה: עושים את זה בכלל, לא רק בארץ.

שרון פליישר בן יהודה: בכל מקום בעולם כשיש לך מונופול, והמונופול הזה הוא היחיד שיכול לתת שירות, ואין טכנולוגיות חדשות, מקימים ועדת חריגים שהיא באמת בודקת עבור אותו מונופול האם יש איזשהו מקום שהעלות להתקין בו טלפון היא בלתי סבירה, והיא נותנת לו אישור לא להתקין.

שרון פליישר בן יהודה: לי נראה ממש לא הגיוני, ולא מתאים לזמנים של היום, שמשרד התקשורת ילך בכלל על הקונספט הזה.

שרון פליישר בן יהודה: אני חושבת שזהו קונספט שגוי לחלוטין.

שרון פליישר בן יהודה: לא יכול להיות שבשנת 2010 שר התקשורת יצטרך להגיד למישהו במדינת ישראל: הגעתי למסקנה שלא מגיע לך טלפון.

שרון פליישר בן יהודה: זה בעצם המהות של הוועדה.

שרון פליישר בן יהודה: התוצאה שלה בסוף היא שאנחנו צריכים לפנות ולהגיד שפלוני לא צריך לקבל טלפון, ושר התקשורת צריך לתת לנו דחייה בהתקנה, או להגיד לנו: לא, זה בסדר, אל תתקינו טלפון.

אופיר אקוניס: מהי האלטרנטיבה?

אופיר אקוניס: מה אתם מציעים?

שרון פליישר בן יהודה: יש היום פתרונות שהם קיימים בכל העולם, ומיושמים בכל העולם, שהתוצאה שלהם עבור הצרכן היא הרבה יותר הגיונית, והיא באמת הפתרון הצרכני הנכון.

שרון פליישר בן יהודה: ראשית, הקמה של קרן לשירות אוניברסאלי.

שרון פליישר בן יהודה: אני לא יודעת אם כולם פה מודעים לכך שהיום במדינת ישראל יש שבעה מפעילים פנים ארציים.

שרון פליישר בן יהודה: זהו התחום שיש בו תחרות הכי גדולה בין הכי הרבה מפעילים.

שרון פליישר בן יהודה: נהוג בכל העולם שלא כל המפעילים חלה עליהם חובת שירות אוניברסאלי.

שרון פליישר בן יהודה: אבל, כולם נושאים בנטל.

שרון פליישר בן יהודה: זאת אומרת, אם לדוגמה עכשיו מטילים על בזק כן להגיע לאותה חווה חקלאית היכן שהוא, כל המפעילים שמים כסף באיזושהי קופה כללית, וכולם נושאים בנטל הזה.

שרון פליישר בן יהודה: אופציה נוספת היא שהמדינה משתתפת, שאומרים לרשויות המקומיות, וקובעים איזשהו קריטריון מאוד ברור.

שרון פליישר בן יהודה: אומרים: אם העלות היא פי 5 או פי 7 מהממוצע שעולה להגיע ללקוח רגיל, אז לוקחים כסף מהקרן הזאת.

שרון פליישר בן יהודה: דבר נוסף – ואנחנו חושבים שזה הפתרון האידיאלי והישים ביותר, והמיידי ביותר – זה פשוט לתת לחברות תדרים בטכנולוגית WiMAX, שזה משהו שאז אתה ביום פשוט מתקין טלפון במקום.

שרון פליישר בן יהודה: אנחנו היינו בהידיינות מול משרד התקשורת על הדבר הזה.

שרון פליישר בן יהודה: בזק כבר היום מפעילה באזורים פריפריאליים מרוחקים כאלה שירות באמצעות טכנולוגיית רדיו.

שרון פליישר בן יהודה: הבעיה היא שהטכנולוגיה הזאת היא טכנולוגיה מיושנת שכבר לא ניתן לתת עליה רוחב פס גדול ללקוח, ומה שמחליף אותה זה ה- WiMAX.

שרון פליישר בן יהודה: אנחנו כבר כמה שנים נמצאים בהידיינות מול משרד התקשורת, מבקשים לקבל תדרי WiMAX, מוכנים.

שרון פליישר בן יהודה: המשרד פנה אלינו בבקשה שאנחנו נפנה תדרים שהיום אנחנו משתמשים בהם שהם תדרים יקרי ערך עבור המשרד.

שרון פליישר בן יהודה: אלו תדרים של ה- WiMAX הסלולארי.

שרון פליישר בן יהודה: בתמורה לזה ייתנו לנו תדרי WiMAX.

שרון פליישר בן יהודה: היינו במשא ומתן מול המשרד שארך למעלה משנה.

שרון פליישר בן יהודה: לקחנו יועץ בתשלום שעלה המון המון כסף.

שרון פליישר בן יהודה: הגענו כבר לישורת האחרונה, ואז המשרד חזר בו פשוט אחורנית, ואמר שהוא מתנצל – מבטלים את כל ההידיינות הזאת.

שרון פליישר בן יהודה: נראה לי מאוד חבל, אני בטוחה שזה הפתרון.

שרון פליישר בן יהודה: אני חושבת שאתה כיושב ראש הוועדה צריך לקרוא למשרד במקום התקנות האלה שייצרו פשוט בירוקרטיה.

שרון פליישר בן יהודה: יצטרכו עכשיו להקים ועדה, למנות אנשים.

שרון פליישר בן יהודה: אנחנו צריכים לפנות לוועדה, להכין ניירות, הוועדה צריכה לבדוק אותם.

שרון פליישר בן יהודה: היא נותנת תשובה, אני אלך לבית משפט.

שרון פליישר בן יהודה: זה לעשות פה פשוט בירוקרטיה אין סופית.

שרון פליישר בן יהודה: אני בטוחה שלמנכ"ל משרד התקשורת יש נושאים הרבה יותר חשובים להתעסק בהם, ואני אפילו יודעת שיש לו נושאים הרבה יותר חשובים להתעסק בהם מלהתעסק בוועדה הזאת.

שרון פליישר בן יהודה: במקום זה יושב-ראש הוועדה פשוט יקרא למשרד לתת תדרי WiMAX באופן מיידי.

שרון פליישר בן יהודה: הם נמצאים איפשהו בבוידם, מוחבאים כבר הרבה זמן.

שרון פליישר בן יהודה: צריך פשוט רק לקבל החלטה להעניק תדרים.

שרון פליישר בן יהודה: אני לפחות מוכנה להתחייב שמהרגע שנקבל את התדרים, תוך שלושה חודשים אנחנו ניתן שירות ללקוחות.

עדן בר טל: שרון, כהרגלה, דיברה בצורה משכנעת מאוד, רק יש פה קצת עירוב של כמה דברים.

עדן בר טל: ראשית, אני לא מנסה לקרוא מה המניע של ההתנגדות של בזק כרגע לאותה ועדה שנקרא לה ועדת חריגים לצורך העניין, למרות שזוהי ועדה מייעצת.

עדן בר טל: אני לא נכנס כרגע למניעים.

עדן בר טל: אבל, הייתי אומר שההתנגדות של מפעיל לוועדה שיכולה במקרים מוצדקים לפטור אותו מהשקעה מיותרת בעלות גבוהה עבור אין משתמש היא קצת מוזרה.

עדן בר טל: אבל, בזק בטח יודעת טוב מאוד את השיקולים ואת המניעים שעומדים מאחורי זה.

עדן בר טל: אנחנו צריכים להסתכל לא מתוך מניע של חברה מסוימת, אנחנו צריכים להסתכל מתוך המניע הציבורי, וזה מה שמעניין אותנו.

עדן בר טל: כשאנחנו נגרום לחברה מסוימת במקרה קיצון, אבסורד, הוצאה גבוהה ביותר עם חוסר תועלת, אנחנו מבינים שכלל הציבור בעצם נושא בזה בצורה של תשלום עבור כלל העלויות, אי פריסה או אי התקדמות טכנולוגית, ואינטרסים נוספים של כלל הציבור.

עדן בר טל: אותנו מעניין האינטרס הציבורי.

עדן בר טל: לגבי הפתרונות האחרים – הנושא של קרן, והמשתמשים האחרים עליהם דובר.

עדן בר טל: אני הייתי מבין יותר את הטיעון הזה, למרות שאני לא מסכים לו.

עדן בר טל: אבל, הייתי יותר מבין אם הוא היה נטען לאחר שבזק פתחה את התשתית שלה למפעילים אחרים, מה שאנחנו קוראים שוק סיטונאי.

עדן בר טל: ולבוא ולהגיד שבמקרה של שוק סיטונאי שמפעילים אחרים משתמשים באותה תשתית ממש כמפעילים מול הלקוחות, וצריך להשתתף בקו מסוים – הייתי אומר שלפחות הטיימינג של הטענה היה יותר מובן לי.

עדן בר טל: לפחות ממה שאני יודע, כרגע בזק איננה מקבלת את השוק הסיטונאי, והיא איננה תומכת בו, ולטעון את הטענה הזאת זה קצת עם סתירה פנימית.

עדן בר טל: לגבי השתתפות המדינה – זה בעצם הארכה של טיעון הקרן בווריאנט מסוים.

עדן בר טל: זהו אותו רציונאל.

עדן בר טל: החברות האלה מחזיקות רישיונות תחת חובה לפריסה אוניברסאלית.

עדן בר טל: התקנות שעל השולחן הן למנוע מצבי אבסורד בלבד, נקודה.

עדן בר טל: אבל, אנחנו רואים את החובה האוניברסאלית כחובה של שתי החברות.

עדן בר טל: זה הרישיון שהן קיבלו, זוהי ההתחייבות שהן לקחו על עצמן מראש.

עדן בר טל: הן ידעו למה הן נכנסות, וככאלה הן צריכות לעמוד בזה.

עדן בר טל: הנקודה האחרונה היא לגבי ה- WiMAX.

עדן בר טל: כמו שאמרתי, צפוי מכרז.

עדן בר טל: אנחנו בכל זאת דנים בנושא הזה במשרד כרגע.

עדן בר טל: אבל, צריך לזכור שמכרז עומד לצאת בתחום ה- WiMAX הנייח.

עדן בר טל: אלו שלוש התשובות.

אופיר אקוניס: תודה, אני מודה לך.

מיכל פליישר: אני מבקשת לומר כמה דברים לגבי המהות.

מיכל פליישר: זה נכון שאנחנו באים לדברים מפוזיציה קצת שונה מבזק, גם בהיות הוט טלקום מפעיל חדש בתחום המפ"א.

מיכל פליישר: אני מצטרפת לדברים שאמר עדן בהגינות.

מיכל פליישר: מדינת ישראל מהמדינות היחידות בעולם שקיימת בהן חובת פריסה אוניברסאלית, בטח של שתי חברות, בטח של חברה שהיא מפעיל חדש.

מיכל פליישר: צריך להבין שמדובר בנטל כבד ביותר.

מיכל פליישר: החובה היא כתובה ברישיון, ולחובה יש את ההצדקות שלה.

מיכל פליישר: אבל, לצד זה גם הרישיון, גם חוק התקשורת, גם ההמלצות של כל הוועדות שעסקו בתחרות בשוק התקשורת, קיבלו את העיקרון שיש לבחון לגופו של עניין כל מקרה ומקרה.

מיכל פליישר: הוט נמצאת היום, אגב, בניגוד לרושם שנוצר, ב-92% מבתי האב בישראל.

מיכל פליישר: זו אומנם לא פריסה כמו בבזק, ואנחנו מברכים של הפריסה של בזק בעניין הזה כאחת ההצדקות לבוא ולומר שיש חלופת תקשורת, ויש תחרות גם במקומות שאנחנו לא מגיעים אליהם, ושהעלויות הן דרמטיות.

אופיר אקוניס: מה זה ה-UFI של הוט?

עדן בר טל: זה המיתוג של Docsis3.

עדן בר טל: זה המקבילה של NGN של בזק.

מיכל פליישר: זה נקרא Ultra Fast Internet, המקבילה של ה-NGN של בזק, רק יותר טוב – לא נרחיב, ופריסה מלאה.

מיכל פליישר: אני חושבת שאני מכוונת לשאלתכם, כי בעניין הזה יצא לי לא פעם לשבת בוועדה פה, בוועדת המדע, ולהפריך את התפיסה השגויה שאומרת ש-100 מגה יהיה רק בתל-אביב ולא בפריפריה.

מיכל פליישר: השדרוג של הרשת הוא של כל הרשת, אני חוזרת ואומרת את זה.

מיכל פליישר: כבוד היושב ראש, הרשת שלנו, התשתית פרוסה - ב-92% מבתי האב בישראל יש תשתית של הוט.

מיכל פליישר: בכל מקום שמגיעה תשתית של הוט מתאפשר לתת על-ידי קבוצת הוט את שלוש השירותים: טלוויזיה, אינטרנט, וטלפון.

מיכל פליישר: השדרוג של הרשת כולה שיושלם עד סוף שנת 2010, יאפשר בכל מקום שיש נקודה של הוט, לקבל מהירויות ושירות של הרשת החדשה.

מיכל פליישר: לכן, כל נושא שעולה פה הוא מתקשר לטיעון.

מיכל פליישר: שדרוג הרשת ל-UFI, העלויות המשמעותיות של תחזוקת הרשת ושל שדרוג הרשת, נגזרות מהיכולת הכלכלית לעשות את זה.

מיכל פליישר: אני כבר עכשיו אזרוק את הקושי, ואני פונה בזה למשרד.

מיכל פליישר: אנחנו אומרים כל השנים – אנחנו לא מסתתרים מאחורי הטיעון של ועדת חריגים כהסתתרות מאחורי טיעון פרוצדוראלי: בינתיים לא נפרוס, נחכה, נראה אתכם מקימים ועדה.

מיכל פליישר: כשתקימו ועדה, אז אין ברירה – נפרוס.

מיכל פליישר: לא, זה לא העניין.

לאה ורון: האם זה לא בדיוק מההיפך?

לאה ורון: שכל עוד לא קיבלתם פטורים אתם חייבים לפרוס בכל מקום – גם אתם וגם חברת בזק?

מיכל פליישר: אנחנו מפרשים את הרישיון והחוק אחרת.

מיכל פליישר: אני יודעת שהמשרד טוען אחרת.

מיכל פליישר: אבל, עובדה שככה הדברים.

מיכל פליישר: יש לנו רישיון שמדבר על חובת פריסה אוניברסאלית, ומאה סעיפים מאוחר יותר כתוב שאנחנו נוכל להגיש בקשות לפטור לוועדת חריגים לכשזו תוקם.

מיכל פליישר: זה נכון שאנחנו לא יכולנו להגיש בקשות לפטור, ולכן לא הגשנו.

מיכל פליישר: אבל, אני כבר אומרת – הבקשות לפטור שנמצאות אצלנו - - -

אופיר אקוניס: כמה הן?

מיכל פליישר: השלמת התשתית בפריסה מלאה בכל הארץ נאמדת בקרוב למיליארד שקל.

מיכל פליישר: יודעים את זה במשרד, יודעים את זה באגף כלכלה במשרד.

מיכל פליישר: אני ממש מופתעת על ההתעקשות דווקא בעקבות העניין שלנו, לקדם את הפרוצדורה בלי לפתור את המהות.

מיכל פליישר: אמרתי, מיליארד שקל בקירוב.

מיכל פליישר: כל מי שמכיר את המספרים יודע שקבוצת הוט לא יכולה לעמוד בזה.

מיכל פליישר: המשמעות שתהיה היא שייתנו פטורים, ויושב יאיר כפיר שמתקשר אליי.

מיכל פליישר: ובעניין הזה אני חייבת להגיד.

מיכל פליישר: כשאנחנו נבוא ונגיד חוסר כדאיות כלכלית, אנחנו נגיד: יש שם בזק, יש שם מפעילים נייחים אחרים, יש חלופות תקשורת, יש אינטרנט סלולארי.

מיכל פליישר: לנו זה מאוד מאוד לא כדאי, וזה לא יהיה מקרים זניחים.

מיכל פליישר: אני כבר אומרת שאם יש מקרים זניחים, מדברים איתנו, ואנחנו פותרים את זה.

מיכל פליישר: אנחנו נתבייש להגיש מקרים זניחים.

מיכל פליישר: מדובר בחוסר כדאיות משווע, או לפעמים בבעיות תכנוניות ואחרות.

מיכל פליישר: אבל, בייחוד בחוסר כדאיות כלכלית שתביא לקריסת הוט, שתביא לחוסר יכולת לשדרג את הרשת, שתבוא על חשבון כלל הציבור.

מיכל פליישר: אני מאמינה שהוועדה בסוף לא תוכל לעמוד במקום הזה.

מיכל פליישר: אנחנו אומרים את הדבר הבא.

מיכל פליישר: למה להתעקש על קידום הפרוצדורה לפני קיום דיון אמיתי במהות?

מיכל פליישר: זה להקדים את המאוחר.

מיכל פליישר: אנחנו הפנינו לסעיף בחוק התקשורת, להמלצות בוועדות, שנותנות לשר סמכות לטפל בעניין הזה לגופו.

מיכל פליישר: ואני חזרתי ואמרתי לחברים שלי במשרד התקשורת: מה תועיל הוועדה?

מיכל פליישר: איפה הסכנה?

מיכל פליישר: ברגע שתקום הוועדה, אנחנו נכנסים לסד וללוחות זמנים שיכניסו את כל הסיפור הזה לאסקלציה בתוך דקות.

מיכל פליישר: אני הרי תוך 30 יום צריכה להגיש כל בקשה.

מיכל פליישר: הבקשה תהיה עכשיו בפני הוועדה.

מיכל פליישר: נדמה לי שהיא בתוך 60 חייבת להכריע.

מיכל פליישר: הוועדה תכריע, ותוך כך וכך יום השר חייב להכריע, ואז יקבע אחת משתיים: או שיבינו את הקושי שלנו כי הרי נציג שם את הנתונים.

מיכל פליישר: אז יגידו: אל תחברו.

מיכל פליישר: האם זה הפתרון שמחכים לו הצרכנים?

מיכל פליישר: שיגידו שלא נחבר?

מיכל פליישר: אם כן, זו אפשרות אחת.

מיכל פליישר: האפשרות השנייה היא שתגידו: תחברו, ואו שנוכל לחבר או שלא נוכל לחבר.

מיכל פליישר: אבל, לא יבוא מזור אמיתי.

מיכל פליישר: המזור האמיתי שהוא בהחלט ראוי וצריך שיהיה בהשתתפות של המפעילים, כמו שאמרה חברתי.

מיכל פליישר: וזה יכול להיות בדרך של קרן מימון אוניברסאלית, וזה יכול להיות בדרך של הפעלת סמכות השר מכוח סעיף 4ו.

מיכל פליישר: אני רוצה לומר משהו על המפעילים האלה.

מיכל פליישר: המפעילים האלה משתמשים בתשתית שלנו.

מיכל פליישר: בכל מקום שאנחנו פורסים את הרשת הם יכולים להפעיל שירותי VOB על גבי התשתית שלנו.

מיכל פליישר: ספקיות ה- ISP נהנות מתשתית האינטרנט שלנו.

מיכל פליישר: המודל הזה של השתתפות מקובל בעולם.

מיכל פליישר: הוא מוכר כאן, הוא הומלץ על-ידי כל הוועדות.

מיכל פליישר: הוא לא קודם, והפרוצדורה ממשיכה.

מיכל פליישר: אני אומרת, יכול להיות שזה יקרה.

מיכל פליישר: אבל, יש פה סכנה, והמשרד יצטרך לתת על זה את הדעת.

מיכל פליישר: לדעתי, דקה לפני שתוקם הוועדה.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: האם המנכ"ל רוצה להתייחס?

עדן בר טל: התשובות מקבילות לתשובות של בזק.

מיכל פליישר: לגבי ה- WiMAX – חברת הוט ביקשה תדרי WiMAX בדיוק מאותן סיבות.

מיכל פליישר: היה שימוע בנושא, ואת תדרי 3.5 שהם התדרים הרלוונטיים, הוחלט לא להעניק לה למרות שברישיון שלה כתוב שצריך להעניק לה.

מיכל פליישר: כל הדברים האלה נכנסים לסל השיקולים שבסוף לא יוכל להיות לו פתרון קל.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך.

אופיר אקוניס: מר מסיקה, ראש המועצה האזורית שומרון, אני ייצגתי אותך קודם.

אופיר אקוניס: לא ידעתי שאתה גם בדרך.

אופיר אקוניס: חשבתי שאתה רוצה רק שאני אעלה.

אופיר אקוניס: הצגת לי את הבעיה, והיא צריכה באמת להיות מטופלת.

אופיר אקוניס: אדוני, בבקשה.

גרשון מסיקה: קודם כל, אני מודה ליושב ראש.

גרשון מסיקה: אני חושב שצריך לצאת מפה מסר לכל חברות התקשורת שתושבי יהודה ושומרון הם לא סוג ב'.

אופיר אקוניס: נכון.

גרשון מסיקה: לצערי, ככה מתייחסים אלינו גם בזק שלמרות התקנות שמחייבות אותם פעמיים בשבוע לתקן, הם מגיעים פעם אחת בשבוע.

גרשון מסיקה: ואם הטכנאי במילואים אז זה לוקח שבועיים-שלוש.

גרשון מסיקה: צריך להפסיק את התופעה הזאת.

גרשון מסיקה: כל חוק או כל תקנה שמוחלת בישראל הקטנה, צריכה להיות אוטומאטית מוחלת ביהודה ושומרון.

גרשון מסיקה: הדברים האמורים במיוחד לגבי הוט ובזק שאם הם מבקשים תקנות אז שזה יחול ביהודה ושומרון.

גרשון מסיקה: ואם יהיה חריג, אז יעלו חריגים.

גרשון מסיקה: לא שהכלל הוא חריג.

אופיר אקוניס: נכון מאוד.

גרשון מסיקה: זו כל בקשתנו.

אופיר אקוניס: בסדר, בשביל זה צריך את התקנות.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אילטוב, בבקשה.

רוברט אילטוב: הנושא הזה עלה בפניי עוד בהיותי יושב-ראש הוועדה, ואני ביקשתי שיהיה שימוע ודיון רחב בנושא הזה.

רוברט אילטוב: אני הבנתי שהיה שימוע, אבל הוא היה קצר.

ברוריה מנדלסון: היה שימוע.

ברוריה מנדלסון: שמענו את החברות, הקשבנו אליהן.

ברוריה מנדלסון: אני לא יודעת מה זה שימוע קצר.

ברוריה מנדלסון: כולם הגיעו עם הנציגים שלהם לדרג המקצועי במשרד.

רוברט אילטוב: איך זה בא לידי ביטוי?

ברוריה מנדלסון: שמענו את הטענות שלהם, שקלנו אותן, ואחר כך השבנו להם במכתב.

קריאות: לא השבתם בשום מכתב.

ברוריה מנדלסון: מה זה לא השבנו?

ברוריה מנדלסון: עם נימוקים.

אופיר אקוניס: יועץ שר התקשורת הציג כאן כמה יישובים.

אופיר אקוניס: הוא דיבר על החרדים באשדוד.

אופיר אקוניס: אבל, באשדוד יש גם ריכוז גדול של עולי ברית-המועצות.

אופיר אקוניס: אולי אתה פעם תיתקל פעם במקום כזה שלא רוצים להגיע אליהם – אני לא יודע.

אופיר אקוניס: אני חושב שאתה תצטרך את הוועדה.

אופיר אקוניס: אבל, זה שיקול שלך.

אופיר אקוניס: אתה מדבר על ההידברות שנמשכת כבר כמה זמן?

ברוריה מנדלסון: - - - מישהו טען שלא היה פה שימוע כדין.

ברוריה מנדלסון: באנו ושמענו, לא קיבלנו חלק מהטענות.

רוברט אילטוב: למה זה הגיע רק עכשיו?

אופיר אקוניס: הן הגיעו אלינו מזמן, אנחנו לא העלאנו אותן.

אופיר אקוניס: הוא דיבר על חרדים.

אופיר אקוניס: יש ריכוז של קבוצה מסוימת.

אופיר אקוניס: אתה מייצג קבוצה אחרת.

מיכל פליישר: אנחנו לא מתנגדים שייתן להם פתרון.

מיכל פליישר: אנחנו מדברים על סוגיית המימון, ושאי אפשר להקים בית משפט בלי שתהיה לו אפשרות לקבוע סעדים – זה בעצם מה שאנחנו אומרים.

מיכל פליישר: מקימים פה ועדה שתשים את כולנו בפני שוקת שבורה.

מיכל פליישר: הצרכנים לא יקבלו את השירות, אנחנו לא נוכל לפרוס, והוועדה עוד תיתן פטורים, או לא.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אילטוב, בבקשה.

רוברט אילטוב: אני הבנתי שלא הגיעו לשום הסכמות בנושא הזה, וחיכו שהשירות הזה ייתן, ויש פתרון לשירות הזה.

רוברט אילטוב: אבל, גם זה לא בא לידי ביטוי בדיון ובתקנות שהובאו לוועדה.

רוברט אילטוב: לכן, אני חושב שמן הראוי כן לשמוע את זה ברצינות ולראות.

רוברט אילטוב: כי אם אתה תגלגל את זה לחברות שגם כך חלק מהן בבעיה, לא בטוח שזה יקום.

רוברט אילטוב: יכול להיות שיהיו כאלה שיקרסו מהדברים האלה.

רוברט אילטוב: לכן, השיקול צריך להיות יותר רחב.

רוברט אילטוב: לא לשמוע אותם פורמאלית כי יושב-ראש הוועדה ביקש, אלא להיכנס לעובי הקורה.

רוברט אילטוב: זה לא נעשה לפי הטענות שאני שמעתי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב ראש, האם הדרישה לגבי יהודה ושומרון מחייבת הצעת חוק?

אופיר אקוניס: לא, לא.

אופיר אקוניס: הוסבר פה העניין החוקי.

אופיר אקוניס: הם אומרים בדיוק הפוך.

אופיר אקוניס: מר מסיקה, ויחיאל אמויאל, אגב, אני הבנתי גם מהיועצת המשפטית לוועדה שחוקית בעצם אין עליהם חובה, כמה שזה נשמע אבסורדי ומטורף, נכון?

אתי בנדלר: לא, לא אמרתי שאין חובה.

אתי בנדלר: עקרונית, החקיקה ביהודה ושומרון נעשית בצורה אחרת.

אתי בנדלר: זאת אומרת, כדי שחוקים או תקנות או הוראות דין יחולו במה שנקרא בשטחים, צריכה להיות חקיקה מקומית של המפקד הצבאי.

אתי בנדלר: הרבה מאוד פעמים המפקד הצבאי קובע את ההוראות הקיימות בחקיקה במדינת ישראל באיו"ש כדי לתת לזה תוקף שם.

אתי בנדלר: אני לא יודעת, אני מניחה שכך נעשה גם במקרה הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם המפקד הצבאי מדבר על ביטחון הוט ובזק?

אתי בנדלר: לא קשור לביטחון בכלל.

אתי בנדלר: חוקי מדינת ישראל חלים בתחומי מדינת ישראל, ובשטחים שנכבשו - - -

קריאות: שוחררו, מה זה?

אתי בנדלר: ששוחרו, נכבשו, שוחררו, מוחזקים – מה שאתה רוצה.

אתי בנדלר: לא תצליחו להוציא ממני משהו שתדעו מה אני חושבת.

אופיר אקוניס: מר דגן, בוא נאמר שהשטח היה תחת כיבוש ירדני בין השנים 1948 ל-1967 ושוחרר על-ידי הבעלים החוקיים.

אתי בנדלר: מכל מקום, מי שאחראי על החקיקה במקום זה המפקד הצבאי.

אופיר אקוניס: אגב, זו עובדה.

אופיר אקוניס: לכן, הטענה על החוק הבין-לאומי להחזיר אותו לפלסטינאים איננה עומדת מכיוון שמעולם לא היה ברשותם.

אופיר אקוניס: זו טענה שתמיד כדאי לנו לדעת אותה.

אתי בנדלר: אני מציעה שלא נדון כאן בשטחים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם מה שמבקש עכשיו מר מסיקה כרגע הוא לא רלוונטי?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אנחנו צריכים למושל הצבאי?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ראשית, צריך לבדוק את זה.

עדן בר טל: אני אבדוק עם קמ"ט תקשורת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב ראש, שנית, האם לא הגיע הזמן לנצל את תקופתך פה, ולהביא לדיון את הנושא הזה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי זה קצת מוזר לי.

אתי בנדלר: איזה נושא?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יהודה ושומרון לגבי כל מה שקשור.

אתי בנדלר: זה בוועדת הכלכלה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כן, כן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה בוועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: ועדת החוץ והביטחון עוסקת בכך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, זה צריך להיות משותף: חוץ וביטחון וכלכלה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קודם כל, אני רוצה להתחיל לדבר על השם - האם זה נקרא מתנחלים או משתחררים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא פחות חשוב.

אופיר אקוניס: לא, לא.

אופיר אקוניס: אמרנו מתיישבים, אמרנו יהודה ושומרון, אמרנו את כל הדברים.

אופיר אקוניס: לייעוץ המשפטי יש את ההגדרות שלו, ולנו יש את ההגדרות שלנו שהן ככל הנראה שונות.

אופיר אקוניס: אגב, לא בכדי הזכרתי את עניין החוק הבין-לאומי כי זה ממש קשור.

אופיר אקוניס: היה לי ויכוח נרחב בעניין הזה בסוף השבוע.

אופיר אקוניס: בדקתי את העניין הזה.

אופיר אקוניס: השטח לא נלקח מהפלסטינים, הם לא היו שם.

אופיר אקוניס: ולכן, הוא לא לפי החוק הבין-לאומי.

אופיר אקוניס: מישהו אחר אמר לי שהפוך, ואני אמרתי את עמדתי.

אופיר אקוניס: בואו נחזור להוט או בזק.

אופיר אקוניס: מר מסיקה, מה קורה כרגע במועצה אזורית שומרון?

אופיר אקוניס: האם אתה מקבל שירות?

אופיר אקוניס: איך אתם מקבלים טלוויזיה?

גרשון מסיקה: אנחנו מחוברים לבזק היסטורית, ואנחנו מרגישים שמתייחסים אלינו כאל סוג ב'.

אופיר אקוניס: מי?

אופיר אקוניס: בזק?

גרשון מסיקה: כן, השירות של בזק, כי הם לא עומדים בתקנות.

גרשון מסיקה: טכנאי מגיע פעם בשבוע.

גרשון מסיקה: ואם הוא במילואים והטלפון מקולקל, אתה יכול לחכות שבועיים או שלושה שבועות.

גרשון מסיקה: לכן, זה סוג ב'.

גרשון מסיקה: אם אזרח בתל-אביב היה מרגיש כך אז היתה מהפיכה בבזק.

גרשון מסיקה: אלינו מתייחסים כאילו זה מובן מאליו.

גרשון מסיקה: למפקד הצבאי אין סמכות כלפי בזק, אז איך הוא יכול להחיל את החוק לחייב את בזק לעבוד ביהודה ושומרון?

אופיר אקוניס: לכן, יושב-ראש הסיעה, במידה מסוימת אני מתפלא על עמדתה המתגבשת של סיעת ישראל ביתנו, אם הבנתי נכון.

אופיר אקוניס: אם אנחנו רוצים לסייע למר מסיקה ולחבריו, או למר יחיאל אמויאל מענתות, אם למשל יהיה ניסיון של חברת הוט או בזק לפטור, הוועדה המייעצת לא תיתן לו את האישור הזה, ואז הוא יהיה מחויב.

אופיר אקוניס: זה בדיוק מה שרוצה ראש מועצה אזורית שומרון או רוצה תושב ענתות, או רוצים אחרים.

רוברט אילטוב: הוועדה המייעצת יכולה להחליט גם הפוך, אז זה לא מקדם את האינטרס של יהודה ושומרון.

אופיר אקוניס: זה מקדם, זה מקדם.

אתי בנדלר: התקנות האלה לא חלות שם.

מיכל פליישר: לא, התקנות לא רלוונטיות.

מיכל פליישר: אבל, דווקא מה שאני אומרת כן רלוונטי – למצוא דרך שכל אזרח בישראל יקבל שירותי תקשורת.

עדן בר טל: - - - קמ"ט תקשורת להסתכל על מה שעשינו - - -

אופיר אקוניס: האם הוא הוועדה המייעצת כאילו?

עדן בר טל: לא, הוא המחוקק.

שרון פליישר בן יהודה: קודם כל, חבר הכנסת אקוניס, אני חושבת שאפשר לשים בצד את הנושא של דווקא יהודה ושומרון.

שרון פליישר בן יהודה: התקנות האלה לא יפתרו את הבעיה, וזה בכלל לא קשור אם זה יישוב ביהודה ושומרון, או לא יישוב ביהודה ושומרון.

שרון פליישר בן יהודה: ביהודה ושומרון הבעיה מחריפה כי התקנות לא חלות עליהם.

שרון פליישר בן יהודה: אבל, נניח לצורך העניין שהתקנות היו חלות על יהודה ושומרון.

שרון פליישר בן יהודה: התקנות האלה, כמו שהסברנו קודם, במהות שלהן ואיך שהן בנויות לא יפתרו את הבעיה.

שרון פליישר בן יהודה: כי מה טוען אדון מסיקה?

שרון פליישר בן יהודה: הוא טוען שיש רק חברה אחת שנותנת שירות ביהודה ושומרון וזאת בזק, ובגלל שהיא היחידה היא נותנת לו שירות של אזרח סוג ב'.

שרון פליישר בן יהודה: תיכף אני אמחה על דבריו באופן נמרץ.

שרון פליישר בן יהודה: אבל, מה שיקרה אחרי שהתקנות האלה יהיו זה שבזק תמשיך החברה היחידה, כי מה הסעיף הראשון שהוועדה צריכה לשקול כשהיא נותנת פטור להוט?

שרון פליישר בן יהודה: קיומה באזור הנוגע לבקשה של חלופה זמינה לשירות שלגביו הוגשה הבקשה.

שרון פליישר בן יהודה: הוט תבוא כל פעם ותגיד: הנה, כבר בזק נמצאת שם.

עדן בר טל: זו העמדה לא נכונה של התקנות.

שרון פליישר בן יהודה: אני אשמח לסיים את דבריי.

שרון פליישר בן יהודה: ולכן, איך שהתקנות האלה בנויות, והדרך שהלכו עליה של ועדת חריגים האלה, כמו שהסברתי קודם, מבחינה צרכנית זו תהיה תוצאה הרת אסון.

שרון פליישר בן יהודה: לא יהיו שירותי במדינת ישראל יותר טובים מהיום, אלא ההיפך.

שרון פליישר בן יהודה: בדיוק ההיפך.

שרון פליישר בן יהודה: אפילו החברות שמגיעות היום לכל מקום פתאום יש להן הזדמנות לפנות ולבקש שלא יתנו להם להגיע.

שרון פליישר בן יהודה: אנחנו הצענו פתרונות שיגרמו לזה שכן נגיע לכל מקום, ושכולם יהיו בחובה לכל מקום, והחובה הזאת תוטל על כולם.

שרון פליישר בן יהודה: אדון מסיקה העלה לי חיוך, ואני רוצה לספר לכם סיפור.

שרון פליישר בן יהודה: בשבוע שעבר התקשר אליי תושב אחד היישובים ביהודה ושומרון.

שרון פליישר בן יהודה: שם היישוב הוא עינב.

שרון פליישר בן יהודה: הוא נמצא איתי בקשר רצף.

שרון פליישר בן יהודה: אני פותרת לו כל בעיה שיש להם וכו'.

שרון פליישר בן יהודה: הוא דיבר איתי על איזה לקוח, בעיה וכו'.

שרון פליישר בן יהודה: אנחנו מדברים על הנושא, ואני מבטיחה לו, ופותרים לו את הבעיה וכו'.

שרון פליישר בן יהודה: בסוף השיחה אני פתאום שמה לב שהוא מדבר איתי לא מטלפון של בזק, אלא מטלפון קווי – 073, של חברת סלקום.

שרון פליישר בן יהודה: אני אומרת לו: אתה אומר לי שיש לך בעיות בבזק, אני רואה שאתה בכלל לא מדבר איתי מטלפון של בזק.

שרון פליישר בן יהודה: הוא אומר לי: לא, אנחנו גם עובדים לפעמים.

שרון פליישר בן יהודה: אמרתי לו: אתה בטח לא עובד ביהודה ושומרון.

שרון פליישר בן יהודה: הוא אומר לי: נכון, אני עובד בכפר-סבא.

שרון פליישר בן יהודה: ביהודה ושומרון יש רק את בזק, בכפר-סבא סלקום הציעו לי הצעה מאוד אטרקטיבית כלכלית.

שרון פליישר בן יהודה: ואני במקרה גם איש הכספים פה של החברה, אז ברור שלקחתי את סלקום.

שרון פליישר בן יהודה: בזק שחייבת להגיע ליישוב עינב לא יכולה להתחרות עם סלקום בכפר-סבא, כי לבזק יש תעריפים מפוקחים שאסור לה להוריד תעריפים בכפר-סבא.

שרון פליישר בן יהודה: אז את כל השמנת, את כפר-סבא, את תל-אביב, - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חברות שמרוויחות מיליונים - כל הזמן אתם בוכים.

שרון פליישר בן יהודה: בדיוק באותם יישובים ששם השמנת, לוקחת סלקום שלא צריכה להשתתף באותה קרן למימון השירות האוניברסאלי.

שרון פליישר בן יהודה: לעומת זאת, בזק צריכה להגיע לשאר המקומות.

שרון פליישר בן יהודה: בזק עושה את זה בשמחה.

שרון פליישר בן יהודה: לדעתי, אנחנו נותנים שירות מצוין, גם ביהודה ושומרון, למרות דבריו של יושב-ראש המועצה.

שרון פליישר בן יהודה: בזק מגיעה ליישובי יהודה ושומרון פעמיים בשבוע.

שרון פליישר בן יהודה: הסיבה שהיא מגיעה לשם רק פעמיים בשבוע היא הנחיות ביטחון שדורשות ממנה רכב ממוגן להגעה למקום הזה, ושלא לדבר על העלויות הגבוהות.

אופיר אקוניס: האם אין לכם רכב ממוגן קבוע?

שרון פליישר בן יהודה: יש לנו רכב ממוגן קבוע, אבל אנחנו צריכים ליווי כל פעם.

שרון פליישר בן יהודה: זה גורם לכך שלא רק העלויות הן מאוד גבוהות, אלא הסרבול.

ישראל חסון: עזוב את בזק שהיא חברה פרטית.

ישראל חסון: תשאל משרדי ממשלה שנדרשים להגיע מה הן ההנחיות, וכל כמה זמן הם מגיעים ליהודה ושומרון.

ישראל חסון: אנחנו מתנדבים עליהם, וזה בסדר.

ישראל חסון: אני אומר לך גם מהיכרותי איפה זה עינב.

ישראל חסון: האם אני טועה?

גרשון מסיקה: לא טועה בזה.

גרשון מסיקה: אבל, קודם כל, אני אומר שהם מגיעים פעם בשבוע.

גרשון מסיקה: היתה פגישה אצל קובי עוזר השר, והם הודו שמגיעים פעם בשבוע, ולא פעמיים, למרות שבתקנון הם צריכים להגיע פעמיים בשבוע.

גרשון מסיקה: קודם כל, תשפרו את זה.

גרשון מסיקה: דבר שני, מה שהיא אמרה זה בדיוק מה שמוכיח.

גרשון מסיקה: כיוון שאין להם מתחרים ביהודה ושומרון, מול כפר-סבא שהם צריכים להשתדל, אז ליהודה ושומרון מתייחסים אחרת.

שרון פליישר בן יהודה: אני רוצה לחזור על דבריי ולמחות באופן נמרץ על הדברים האלה.

שרון פליישר בן יהודה: בזק נותנת שירות מצוין ביהודה ושומרון.

שרון פליישר בן יהודה: היא חושבת שהלקוחות שם הם לקוחות שהם לא פחות חשובים לנו מכל לקוח בתל-אביב, ואולי אפילו יותר מזה חשובים לנו.

שרון פליישר בן יהודה: אנחנו משתדלים לתת את השירות הכי טוב שיש.

שרון פליישר בן יהודה: ואם יש לך איזושהי טענה לגבי מקרה ספציפי, תפנה אותה אלינו.

שרון פליישר בן יהודה: תאמין לי שיפתרו לך אותו.

שרון פליישר בן יהודה: אני לא שמעתי על טענות.

שרון פליישר בן יהודה: ההיפך, אני רואה מכתבי תודה מתושבים ביהודה ושומרון לבזק.

שרון פליישר בן יהודה: הערה אחרונה – אם בכל זאת מחליטים ללכת על הקונספט הזה של התקנות, אני חושבת שהסעיף הראשון שמופיע פה, ובכלל כל השיקולים - - -

אופיר אקוניס: סעיפים זה בהקראה.

שרון פליישר בן יהודה: רק תשובה אחת לדבריו של מנכ"ל משרד התקשורת.

שרון פליישר בן יהודה: מנכ"ל משרד התקשורת אמר שכשיהיה Wholesale, אז זה המועד הנכון בשביל לקבוע קרן לשירות אוניברסאלי.

שרון פליישר בן יהודה: אולי מנכ"ל משרד התקשורת נמצא קצת פחות שנים בביצה הזאת שאני שוחה בה קצת יותר שנים.

שרון פליישר בן יהודה: אותה ועדה שקבעה שלא יהיה Unbundling על רשת בזק, ביום שתיקנו את החוק וקבעו שאין Unbundling על רשת בזק, באותו יום גם קבעו בחוק שהמשרד יכול להקים קרן לשירות אוניברסאלי.

שרון פליישר בן יהודה: זאת אומרת שהמשרד קבע שקרן לשירות אוניברסאלי תקום בלי קשר ל- Wholesale.

שרון פליישר בן יהודה: דבר נוסף, אם אין Wholesale במדינת ישראל, אין לכם אלא להלין על משרד התקשורת עצמו.

שרון פליישר בן יהודה: ועדת גרונאו קבעה לפני שנתיים וחצי שתוך 15 חודשים משרד התקשורת צריך לקבוע את הכללים ל- Wholesale.

שרון פליישר בן יהודה: ולא בזק היא לא זאת שקבעה כללים ל- Wholesale, אלא משרד התקשורת לא קבע.

אופיר אקוניס: תודה, לא ניכנס.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אני רוצה להתייחס לנושא הזה כי אני מקבל הרבה פניות מאנשים שגרים ביישובים הדרוזים.

אופיר אקוניס: יועץ השר העלה את זה.

חמד עמאר: אני אומר לך שכמעט ואין פריסה של הוט במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: יש הרבה אנשים שרוצים להתחבר, ואני לא מבין למה לא מגיעים לשם.

חמד עמאר: אנחנו לא צריכים לא רכב משוריין, ולא רכב ליווי.

חמד עמאר: אנשים צריכים לקבל את השירות.

חמד עמאר: אני לא יודע כמה עולה לתת את השירות הזה.

חמד עמאר: אבל, כאזרחים מגיע להם לקבל את השירות הזה.

חמד עמאר: חייבים להתייחס לנושא הזה, ולקבל תשובה לשאלה למה לא מגיעים לשם.

קובי שמש: אין סיבה הגיונית למה לא מגיעים ליישובים הדרוזים.

חמד עמאר: אני מקבל הרבה הרבה פניות בנושא.

חמד עמאר: צריך לעשות תשתית כמו שעושים תשתית לחיפה.

אופיר אקוניס: הם לא יקבלו פטור, או כן יקבלו – אני לא יודע.

אופיר אקוניס: בזה זה אנחנו דנים, חבר הכנסת עמאר.

חמד עמאר: לא יכול שבמעלות שהיא שני קילומטרים מינוח יש, ובינוח אין.

חמד עמאר: למה?

חמד עמאר: חייב להיות.

חמד עמאר: כפר ורדים וינוח זה פחות מ-300 מטר.

חמד עמאר: היו"ר אופיר אקוניס: אין על זה ויכוח.

קובי שמש: הפרדוקס הוא שבזק והוט מחויבים לשירות אוניברסאלי.

קובי שמש: אבל, חלק מהחברות טוענות שמכיוון שהתקנות הן לא בתוקף, הן לא מחויבות לשירות אוניברסאלי.

קובי שמש: ולכן, היישוב הדרוזי לא מחובר.

קובי שמש: זו הבעיה פה.

חמד עמאר: חשוב להעלות את הנושא הזה.

אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, למה באמת אין אכיפה?

קובי שמש: מכיוון שהטענה המרכזית של החברות היא שמכיוון שהתקנות הן לא בפועל, אין סמכות למשרד לכפות עליהן שירות אוניברסאלי.

קובי שמש: הן מנצלות את זה בצורה צינית.

עדן בר טל: גם אם אני באופן פורמאלי דוחה את הטענה של אי קיום חובת האוניברסאליות בתקופה שעדיין התקנות האלה לא תוקנו, אני עדיין תומך בתקנות האלה, ואני חושב שראוי שוועדת הכלכלה תאמץ אותן.

עדן בר טל: כי ברגע שיהיו התקנות, יגישו הוט או בזק את אותם פטורים שהם ירצו.

עדן בר טל: יקבלו את ההחלטות, ואז נגמר הסיפור.

עדן בר טל: לא יקיימו את ההחלטה הסופית של השר – אגף פיקוח ואכיפה יטפל בזה.

מיכל פליישר: אין ספק שהתקנות דרושות במובן הזה.

מיכל פליישר: הטענה שלנו אם היא לא היתה ברורה היא שהתקנות צריכות לכלול מרכיבים נוספים של שיקולי דעת.

מיכל פליישר: את זה אני אומר בסעיפים עצמם.

מיכל פליישר: אחד הפתרונות הוא לאפשר לוועדה להתנות חיבור ב- - -

אופיר אקוניס: חבר הכנסת חסון, בבקשה.

ישראל חסון: ראשית, ערבה תיכונה.

אופיר אקוניס: לפני שנכנסת אני העלאתי – תאמין או לא.

ישראל חסון: העלאת?

ישראל חסון: יפה.

ישראל חסון: מאחר ואנחנו כבר שנה וחצי מקיימים את הסשן הזה בינינו, ודיברו איתנו, ואמרו לנו אני רוצה לבקש ממך.

ישראל חסון: עד היום רשת ב' היא מושג ערטילאי שלא קיים שם.

ישראל חסון: עד היום הוט לא נכנסת מעבר לכביש הערבה – לא מזרחה, ולא מערבה.

ישראל חסון: אני ממש מבקש ממך - זהו דיון שאנחנו חייבים לעשות פה בראשותך, ולהוריד כבר פטיש.

ישראל חסון: זה כבר ממש הרבה מעבר לסיפור הזה.

אופיר אקוניס: התושבים שם לא מקבלים שירותים.

ישראל חסון: כלום, כלום.

ישראל חסון: אגב, הכסף עבר.

חמד עמאר: אורנג' עובר לרשת הירדנית.

אופיר אקוניס: לא כולם.

ישראל חסון: אדוני היושב ראש, תנחה בבקשה את מנהלת הוועדה שתקבע דיון – לא ב-30 לפברואר.

אופיר אקוניס: בסדר, זה לא יהיה ב-30 לפברואר.

אופיר אקוניס: אבל, נקבע.

אופיר אקוניס: יוסי דגן, בבקשה.

יוסי דגן: לגבי דבריה של נציגת בזק – אני מסכים שלא צריך להתמקד עכשיו בבעיה של משהו ספציפי שתוקן או לא.

יוסי דגן: במקרה של שמעון נוימן יושב-ראש ועד היישוב עינב שאת דיברת עליו – אני במקרה גם מכותב על רוב התכתובות ביניכם - אני לא חושב שמישהו בא לומר שהאנשים בבזק הם לא אנשים זהב שבאים לנסות למצוא פתרון.

יוסי דגן: גם ראש המועצה לא בא לומר את זה, חלילה.

יוסי דגן: אני חושב שהבעיה היא המכלול, ולא אם נתנו פתרונות או לא.

יוסי דגן: כי ברור שאתם עושים כל מה שאתם יכולים, אין פה שאלה.

יוסי דגן: אני אומר שהמכלול הוא בעייתי.

יוסי דגן: הדבר הבעייתי הוא שהעניין לא הוחל בצורה מלאה ברורה ומוחלטת, בדיוק כמו בכל מקום.

יוסי דגן: זה נובע מכך שאנחנו תלויים באמת באנשים שהם זהב שמשתדלים לעשות את מה שהם יכולים בתוך המנגנון של בזק.

יוסי דגן: אבל, זה צריך להיות מובנה כמו בכל מקום ארץ, ושהדברים יהיו קשיחים ואז לא נצטרך את זה, ושטוב הלב יהיה שיבואו לבקר אצלנו ולשתות קפה.

יוסי דגן: שנית, אותו הדבר לגבי תשתית האינטרנט.

יוסי דגן: בלא מעט מקומות מוכרים לאנשים תשתיות לאינטרנט, כמו אצלי בבית – וזה לא מרוע – ברמה מסוימת כמו בכל הארץ, והתשתית המקומית היא מיושנת.

יוסי דגן: פשוט יום אחד מישהו יתבע תביעה ייצוגית כי המשמעות היא שאנשים במשך שנים כבר משלמים לבזק על חבילה מסוימת, והתשתית של בזק לא מסוגלת לאפשר.

יוסי דגן: שוב, זה לא מרוע, אלא זה פשוט כי המכלול לא הוחל, ובאופן טבעי זה לא קרה.

יוסי דגן: אני מאוד מסכים עם מה שאמרת לגבי הוט.

יוסי דגן: אני בהחלט חושב שאין שום סיבה שלהוט לא תהיה חובה להיות בכל מקום בארץ, גם אצל הדרוזים, וגם אצל החרדים שאני שומע שגם שם יש בעיה במקומות מסוימים, וגם ביהודה ושומרון, כמו הסלולארי.

יוסי דגן: אני זוכר שכאשר היה מכרז לפני כ-12 שנה לחברת אורנג' על הסלולאר, שרת התקשורת דאז לימור לבנת, דרשה שהם יהיו גם ביהודה ושומרון.

יוסי דגן: אני לא חושב שמישהו עושה לנו פה טובה.

יוסי דגן: לא יכול להיות שבתקופות מסוימות שמים דברים מסוימים, ובתקופות מסוימות זה על פי רצון.

יוסי דגן: לסיכום, אני מסכים עם מה שאת אומרת.

יוסי דגן: אני חושב שזה צריך להיות גם להוט.

יוסי דגן: כמובן שזה לא פותר את בזק וגם את הוט שיהיו להם סטנדרטים כמו בכל מקום.

יוסי דגן: לעניות דעתי, הזירה הזאת של הוועדה היא בדיוק הזירה לתקן את זה מבחינה תקנונית.

יוסי דגן: אני לא יכול להתווכח עם היועצת המשפטית, ואני לא חושב שצריך להתווכח.

יוסי דגן: אם ברור לכולם, וברור לוועדה שגם הדרוזים, וגם החרדים, וגם יהודה ושומרון, הם שווי זכויות בדיוק כמו כל מקום אחר – ולא כי מישהו עושה להם טובה – אז צריך למצוא את הדרך החוקית להחיל את זה בצורה ברורה.

יוסי דגן: אנחנו מצפים זאת מהוועדה.

אופיר אקוניס: אדוני, בבקשה.

יהונתן לבקוביץ: אני מוועדת הרבנים לענייני תקשורת.

יהונתן לבקוביץ: אתם יכולים לבוא לבית שלי שנמצא במרחק הליכה של עשר דקות מכאן.

יהונתן לבקוביץ: מהרחוב של בניין הטלוויזיה, רחוב שרי ישראל, עד רחוב שבטי ישראל, אין תשתית כבר הרבה שנים לחברה הוט, כל בני-ברק, קריית ספר, אלעד, כל האזורים החרדים, אם יש 92% - - -

אופיר אקוניס: זה לשירותי טלפוניה, כי היסטורית הם הניחו את הכבלים לטלוויזיה.

יהונתן לבקוביץ: הסיבה ההגיונית שלא לשים תשתית בשעתו היתה כי זה היה כבלים, ולא היה צורך – עלות מול צורך.

יהונתן לבקוביץ: כאחד שמכיר את המגזר, אני יכול לומר שחברת בזק היא ממש מונופול, כי ה-Voice over IP, ה- 073, 072, ואורנג' והכול, זה על גבי ה-ADSL.

יהונתן לבקוביץ: אם לקוח רגיל יכול ב-60 שקל לקבל תשתית של הוט עם 2,000 דקות, לקוח חרדי צריך להגיע ל-115 שקל כי הוא צריך ADSL - - - להתחיל ב-75 שקל בתשתית של הוט, ועל זה 073 וכו'.

יהונתן לבקוביץ: הוא מתחיל ב-115 שקל.

יהונתן לבקוביץ: יש טענה.

יהונתן לבקוביץ: למעשה, חברת בזק היא מונופול במגזר החרדי בנושא הזה.

יהונתן לבקוביץ: היא הגיעה למשרד התקשורת לא פעם ולא פעמיים, ואמרה: אין בעיה.

יהונתן לבקוביץ: באזורים שבהם אין להוט קליטה, תנו לנו להוריד מחירים כיוון שאנחנו מונופול.

יהונתן לבקוביץ: אי אפשר גם לחייב את המגזר החרדי להכניס Voice over IP כאשר זה על גבי האינטרנט, כשהרבנים משיקולי דעת אוסרים את הכנסת האינטרנט.

יהונתן לבקוביץ: למעשה, מתחילים ב-57 שקל לפני שמתחילים לדבר, לעומת מישהו בציבור החילוני שהוא מתחיל ב-30 שקל ליום בכל ה- .

יהונתן לבקוביץ: Voice over IP אני לא יודע מה זה ועדת חריגים, כי ראיתי שם תשעה סעיפים.

יהונתן לבקוביץ: לדעתי, אדוני היושב ראש, בתשעת הסעיפים כתוב עלות מול צורך.

יהונתן לבקוביץ: אני בטוח שחברת הוט תבוא לשולחן ותגיד: להתחיל להרים את כל בני-ברק, ואת אלעד, ואת ביתר, וכל המקומות.

יהונתן לבקוביץ: מדובר בעשרות אלפים, ומן הסתם גם הנציגים החרדים גרים שם – שכונת הר נוף כולה.

יהונתן לבקוביץ: היתה טענה בשעתו של מנכ"ל הוט שזורקים אבנים על ניידת שאמורה להיכנס.

יהונתן לבקוביץ: אבל, זה לא נכון, כי כל הנטורי- קרתא הכי גדולים בכל בית שמש מחברים להוט רק לטלפוניה.

יהונתן לבקוביץ: אנחנו צריכים להבין שחברת הוט היא טלפוניה.

יהונתן לבקוביץ: או שיש חובה לעשות, או שנותנים לבזק את האפשרות להוריד את המחיר באזורים שאין.

יהונתן לבקוביץ: אני לא יודע אם ועדת חריגים תפתור את הבעיה.

אופיר אקוניס: אני לא יודע, כי אתם סירבתם לתת להם להניח תשתית אז אתם בבעיה.

יהונתן לבקוביץ: אבל, כבר חמש שנים לא מסרבים.

מיכל פליישר: זה אומר שיש כל מיני פתרונות, ולא רק לחייב.

יהונתן לבקוביץ: 50 מטר מהבניין שלי יש תשתית.

יהונתן לבקוביץ: ליד לשכת הגיוס, כל האזור שם.

יהונתן לבקוביץ: אני מדבר פה על מרחק של עשר דקות הליכה.

יהונתן לבקוביץ: כל מי שמתקשר להוט נענה: לא שווה לנו להרים מרצפות בגובה של 50 מטר.

יהונתן לבקוביץ: באשדוד שכונות הספח - כן, אבל בתוך אשדוד - לא.

יהונתן לבקוביץ: פרדס כץ בבני ברק - כן.

יהונתן לבקוביץ: לדעתי, המגזר החרדי מופלה פה לרעה.

יהונתן לבקוביץ: מדובר פה על הרבה הרבה כסף שהוא מפסיד.

יהונתן לבקוביץ: הוא לא מעוניין להכניס את הדברים האחרים בגלל ענייני דת.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אנחנו מיצינו את הדיון הזה.

אופיר אקוניס: אנחנו נתחיל להקריא.

אופיר אקוניס: ברוריה, תקריאי את כל סעיפי ההגדות ברצף עד הסוף, כי אנחנו מוגבלים היום בזמן בשל ישיבות סיעה.

ברוריה מנדלסון: הגדרות 1.

ברוריה מנדלסון: "בעל רישיון" -החברה ובעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים; "בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים" – מי שקיבל רישיון כללי" - ותיקנה אותי פה היועצת של הוועדה שזה צריך להיות מי שקיבל רישיון מפ"א "לפי תקנות המפ"א וכן מבקש כהגדרתו בתקנות האמורות".

ברוריה מנדלסון: מפ"א זה מפעיל פנים ארצי.

ברוריה מנדלסון: "בקשה" - בקשה להגביל חובת מתן שירות או לדחיית מועד קיומה – (1) לעניין בעל רישיון כללי למתן שירות בזק פנים-ארציים נייחים - כמשמעותה בתקנה 2(א)(1); (2) לעניין החברה - כמשמעותה בתקנה 2(א)(2); "גוף בוחר" - גוף שתפקידו או אחד מתפקידיו לבחור מועמדים לכנסת; "קרוב" - בן זוג, אח, הורה, צאצא או צאצא של בן זוג, או בן זוג של כל אחד מאלה; "רישיון מפ"א" - כהגדרתו בתקנות המפ"א; "תקנות התפעול" - תקנות הבזק (התקנה, תפעול ותחזוקה), התשמ"ה – 1985; "תקנות המפ"א" - תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(הליכים ותנאים לקבלת רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים), התש"ס-2000 .

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: תסבירי בבקשה את סעיפי ההגדרות, ונשמע הערות עליהם.

אופיר אקוניס: אין הרבה מה להסביר פה.

ברוריה מנדלסון: אין כל כך מה להסביר.

אופיר אקוניס: הגדרות טכניות, בקיצור.

ברוריה מנדלסון: אם יש שאלות אשמח לענות.

אופיר אקוניס: זה לא שאלות, הערות להגדרות.

אופיר אקוניס: אם אין הערות להגדרות אנחנו נצביע.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ, את מצביעה פה?

לאה ורון: חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ יכולה להצביע במקום חבר הכנסת רוברט טיבייב.

אופיר אקוניס: במקום רוברט טיבייב.

אופיר אקוניס: מי בעד?

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 אושר.

אופיר אקוניס: הסעיף הראשון אושר.

אופיר אקוניס: אנחנו עוברים למינוי ועדה מייעצת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה כתוב רק בזק, ולא גם הוט?

ברוריה מנדלסון: התקנות חלות גם על בזק וגם על הוט.

ברוריה מנדלסון: זה כתוב.

ברוריה מנדלסון: החברה זה בזק, ובעל רישיון מפ"א זה הוט.

ברוריה מנדלסון: "מינוי ועדה מייעצת 2.

ברוריה מנדלסון: (א) השר ימנה ועדה מייעצת של חמישה (להלן - הוועדה המייעצת) אשר מתפקידה לבחון בקשה - (1) שהגיש בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים, להגביל חובת מתן שירות לפי הוראות תקנה 18(ג)(3) לתקנות המפ"א או הוראות רישיון המפ"א שהוענק לו המחייבות אותו לספק שירות לכל דורש, כולן או חלקן, או לדחיית מועד קיומן ולהמליץ לשר בדבר אישור או אי אישור הגבלת חובת מתן השירות או דחייה כאמור, לרבות התנאים לאישור הבקשה להגבלה או דחייה, והכול בהתייחס לאזור נושא הבקשה; (2) שהגישה החברה להגביל חובת מתן שירות לפי הוראות תקנות 26 ו- 27 לתקנות התפעול או הוראות הרישיון הכללי שהוענק לה המחייבות אותה לספק שירות לכל דורש, כולן או חלקן, או לדחיית מועד קיומן ולהמליץ לשר בדבר אישור או אי אישור הגבלת חובת מתן השירות או דחייה כאמור, לרבות התנאים לאישור הבקשה להגבלה או דחייה, והכול בהתייחס לאזור נושא הבקשה.

ברוריה מנדלסון: (ב) חברי הוועדה המייעצת יהיו: (1) המנהל הכללי של משרד התקשורת, והוא יהיה היושב ראש; (2) שני עובדי משרד התקשורת בתפקיד סגן המנהל הכללי; (3) שני נציגים מקרב הציבור, בעלי תואר אקדמי באחד מתחומים אלה: כלכלה, משפטים, הנדסה, מדעי החברה, מינהל עסקים או תואר אקדמי אחר הנוגע לתחום פעילותה של הוועדה המייעצת, ושהם בעלי ידע וניסיון משמעותי בתחומם.

ברוריה מנדלסון: (ג) לא ימונה לחבר בוועדה המייעצת מי - (1) שהוא עובד של בעל רישיון, נושא משרה בבעל רישיון, בעל עניין בבעל רישיון או עובד של בעל עניין כאמור; בפסקה זו "בעל רישיון" - לרבות תאגיד שבעל רישיון מחזיק בו, מוחזק על ידו ותאגיד אשר בעל השליטה בו הוא גם בעל השליטה בבעל הרישיון; (2) שקשור, במישרין או בעקיפין, בעצמו או על ידי קרובו, סוכנו או שותפו, בחוזה או בעסקה עם בעל רישיון, או מי שהוא בעל עניין בתאגיד, לרבות שותפות, הקשור כאמור; לעניין זה, "חוזה או עסקה" - למעט הסכם לקבלת שירותי בעל רישיון; (3) שעיסוקיו האחרים או עיסוקיו של קרובו, עלולים ליצור ניגוד עניינים עם תפקידו כחבר בוועדה המייעצת; (4) שאינו אזרח ישראל ותושב בה; (5) שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להתמנות חבר בוועדה המייעצת; (6) שהוא פושט רגל; (7) שהוא חבר הכנסת, ראש רשות מקומית או חבר בגוף בוחר.

ברוריה מנדלסון: (ד) תקופת כהונתו של חבר הועדה המייעצת למעט היושב ראש, תהיה שלוש שנים, ויכול שיתמנה לתקופת כהונה נוספת אחת בלבד ברציפות.

ברוריה מנדלסון: (ה) חבר הועדה המייעצת יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחד מאלה: (1) התפטר במסירת כתב התפטרות לשר; (2) נתקיים בו סייג מן הסייגים המפורטים בתקנת משנה (ג).

ברוריה מנדלסון: (ו) נבצר מחבר הוועדה המייעצת, דרך קבע, למלא את תפקידו, או שהוא נעדר ללא סיבה סבירה משלוש ישיבות רצופות של הוועדה, רשאי השר להעבירו מכהונתו בהודעה בכתב.

ברוריה מנדלסון: (ז) חבר הוועדה המייעצת מקרב הציבור יהיה זכאי לגמול והחזר הוצאות בעד ישיבות שהשתתף בהן, לפי התעריף לחברי ועדות ציבוריות שמפרסם החשב הכללי במשרד האוצר, כעדכונן מזמן לזמן.

ברוריה מנדלסון: "

אופיר אקוניס: תסבירי בקצרה והערות.

ברוריה מנדלסון: הסעיף הזה מקנה לשר סמכות למנות ועדה.

ברוריה מנדלסון: לוועדה הזאת תהיה סמכות לדון בבקשות שמגישה או בזק, או היום הוט שהיא בעלת רישיון מפ"א, לקבל פטור מחובת השירות האוניברסאלי שקבועה בתקנות וברישיונות שהוענקו להם.

ברוריה מנדלסון: יש פה מבנה הוועדה.

ברוריה מנדלסון: הוועדה תהיה מורכבת ממנכ"ל משרד התקשורת שהוא יושב-ראש הוועדה, שני סמנכ"לים, ושני נציגי ציבור.

ברוריה מנדלסון: אחר כך ישנו סעיף שמטרתו למנוע ניגוד עניינים.

ברוריה מנדלסון: כלומר, מי לא יכול להתמנות לחבר בוועדה – מי שיש לו איזשהו קשר לחברת תקשורת, לאחת החברות כמובן, כדי למנוע מצב של ניגוד עניינים.

ברוריה מנדלסון: אחר כך יש עילות למתי כהונתו של חבר בוועדה מתבטלת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה שהוועדה צריכה לתת את הפטור.

ברוריה מנדלסון: היא מייעצת.

ברוריה מנדלסון: הוועדה דנה בנושא, והיא מגיעה למסקנה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוועדה אמורה לייעץ האם לפטור מהחובה או לא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם עד עכשיו דיברנו על זה שהם גם כך לא מגיעים לכל מקום, אז עכשיו כאילו תהיה ועדה ותגיד : מותר לכם לא להגיע לכל מקום?

אופיר אקוניס: או אסור לכם.

אופיר אקוניס: למה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מה שאני שואלת – למה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה זה רק אסור?

עדן בר טל: מצמצמים פה את התמונה בצורה מכוונת.

עדן בר טל: אני אתחיל מהתמונה הרחבה.

עדן בר טל: התמונה הרחבה – יש חובת פריסה אוניברסאלית.

עדן בר טל: זה הכלל, ועל זה אנחנו עומדים.

עדן בר טל: זו עמדת המשרד, וזו עמדת השר.

עדן בר טל: בגלל המצב שבו שתי חברות – שזה מצב נדיר בעולם – יש להן חובת פריסה אוניברסאלית, התקנות האלה נועדו למקרים קיצוניים ונדירים שבהם תיגרם הוצאה מאוד מאוד מאוד גבוהה ביחס לתועלת אפסית כמעט.

עדן בר טל: המקרה הקלאסי הוא פיזור על גבעות שכוחות אל לאדם בודד.

עדן בר טל: לא מקרה של יישוב, לא מקרה של שכונות.

יצחק וקנין: אבל, מה הפתרון לשאלה של הבחור?

עדן בר טל: צריך לראות קודם כל את התמונה, והתמונה היא החובה הברורה.

עדן בר טל: צריך היה להקים את הוועדה על מנת שחברות יוכלו להגיש בקשה לפטור.

עדן בר טל: זה שהן רוצות פטור זה לא אומר שהן מקבלות פטור.

עדן בר טל: היום הן אומרות: אין לנו למי לתת פטור כי טרם הוקמה הוועדה שאנחנו יכולים בכלל לפנות אליה בבקשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל, הן עדיין לא הגיעו למקומות מסוימים.

עדן בר טל: לדעתי, בזק נמצאת בכל מקום, או כמעט בכל מקום.

עדן בר טל: מאוד קשה למצוא מקומות שבהם בזק לא נמצאת.

עדן בר טל: לגבי הוט – נאמר שהם הגיעו ל-92% מהמקומות.

עדן בר טל: אבל, הם עדיין לא נמצאים במקומות רבים.

עדן בר טל: אני מפריד כרגע את בעיית יהודה ושומרון.

יצחק וקנין: לא יהודה ושומרון, אלא מה שהעלה פה הבחור.

עדן בר טל: אבל, לא ערים, לא שכונות.

עדן בר טל: זה לא המקרה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אתה רוצה את הוועדה כדי לתת תוקף חוקי לבזק והוט לא להגיע למקומות?

עדן בר טל: ברישיון שלהם יש קבוע שהם חייבים לפרוס בכל מקום.

עדן בר טל: גם כתוב שהן יהיו זכאיות להגיש בקשה לפטור לוועדה מייעצת.

עדן בר טל: ההחלטה היא בסופו של דבר של השר, לא של הוועדה המייעצת.

עדן בר טל: אותם מקרים חריגים, ניסינו לתת פה שיקולים מסוימים שהוועדה תשקול כשהיא מייעצת לשר האם להסכים בבקשה קונקרטית מסוימת שדווקא פה לא ללכת על חובת פריסה אוניברסאלית.

עדן בר טל: לקחת את זה ולפרוס את זה על מקומות נרחבים בישראל, יישובים שלמים, שכונות שלמות – זה לא המקרה.

עדן בר טל: כשבאים ואומרים במרכז עיר שכונות שלמות לא יהיה להן, זה לא המקרה.

אופיר אקוניס: אבל, על זה דיבר מר לבקוביץ.

מיכל פליישר: מי שהקשיב ברצינות לדברים שלנו הבין שבדיוק הפוך – שיצטרכו לתת לנו פטור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת עכשיו על לקוח הקצה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רציתי להציע להוט ולבזק להביא בפעם הבאה טישו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם כל הזמן כל כך בוכים, אז שנבכה אתכם ביחד על מצבן הקשה של החברות האלה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אגב, כולל הסלולאר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בקטע הזה יש מונופול אצל כולכם ביחד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה במקרה שמגיעה אליך בקשה כלשהי, ועושים חישוב כלכלי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: החישוב הכלכלי אומר: זה מאוד יקר, אנחנו נותנים לך אישור לא להגיע.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה עם האדם ההוא?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אנחנו שמים לידו שלט שאומר שהוא זאב בודד ואין מי שיגיע אליו?

עדן בר טל: שאלה מצוינת, זה לב העניין.

עדן בר טל: עמדת המשרד היא שלא מדובר שאנחנו בודקים רווח והפסד, וצריך להראות תמיד שזה עניין מורווח על מנת לחייב אותם בפריסה.

עדן בר טל: לא זה המקרה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת וקנין מחליף אותי.

אופיר אקוניס: אבל, הישיבה היא לקראת סיומה.

עדן בר טל: כאשר מדובר במקרה של פריסה של קו ארוך ויקר בגבעה רחוקה לאדם בודד עם הוצאה משמעותית מאוד גבוהה, זה מסוג המקרים שראוי שיבואו בפני אותה ועדה.

עדן בר טל: ולמה?

עדן בר טל: כי אם לא יהיה המקרה הזה - - -

מיכל פליישר: זה לא מה שכתוב, ואני ממש חולקת עליך.

מיכל פליישר: זו הטעיה.

עדן בר טל: יש חילוקי דעות בינינו לבין המפעילה - זה ברור.

עדן בר טל: מכל מקום, באותו מקרה שבו תוטל חובה על חברה שגם במקרה אבסורד של הוצאה אדירה תמורת משתמש בודד, שתי חברות יצטרכו להגיע אליו, לא רק אחת - יחייבו גם את שתיהן להגיע אליו בהוצאה אדירה - מישהו משלם את זה.

עדן בר טל: אנחנו לא רוצים להטיל על הציבור בכללותו את אותה הוצאה אדירה שבסוף תתחלק בין כל המשתמשים.

עדן בר טל: זה לא המקרה של בדיקת הרווחיות והרווח, כי יש מקרים שהפריסה לא כדאית באותה רמה כמו במקומות אחרים, והחובה האוניברסאלית צריכה לחול.

עדן בר טל: מדובר על מקרים אבסורדיים שבהם ההוצאה האדירה היא אבסורד.

עדן בר טל: וזה חיבורים של מעטים – אם לא בודד – בהוצאה גבוהה ביותר, ולא שבכל מקרה צריך להוכיח שלכל בית זה שווה כלכלית.

עדן בר טל: זה לא המצב.

קובי שמש: גברת פליישר, הכוונה במקרה חריג זה בית שנמצא באיזה יישוב.

קובי שמש: שכונה בירושלים, או שכונה באשדוד, או אלעד זה לא מקרה חריג.

קובי שמש: לא מדובר על זה.

קובי שמש: במקרה חריג מדובר על איזה בית שנמצא באיזה מקום מרוחק.

קובי שמש: אם תפנו לגבי אלעד למקרה חריג, זה לא הכיוון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם יש איזשהם קריטריונים, נניח של מעל מספר מסוים של אנשים?

עדן בר טל: בדרך כלל לא ניגשים לרזולוציה של מספר מדויק.

עדן בר טל: מאוד קשה בחקיקה לנסות לכמת לכל מקרה, לכל דבר, מרחק, פר כמות, פר אנשים.

עדן בר טל: הדברים הם יותר נזילים.

עדן בר טל: אי אפשר לתאר את זה בצורה כל כך מולקולארית.

עדן בר טל: אבל, חייבים לפחות לגבי העקרונות.

עדן בר טל: העקרונות פה נשמעים בצורה פורמאלית, הם לא עניין של מה בכך.

עדן בר טל: להבנתי, לפי התקנות אני מועמד להיות יושב-ראש ועדה כזאת.

עדן בר טל: לפחות בקדנציה הראשונה – עד שיחליפו את זה ביושב-ראש יותר טוב – זה רוח הדברים.

עדן בר טל: רוח הדברים זה למקרה קיצון, רוח הדברים זה שבהם ההוצאה האדירה מול תועלת ממש זניחה.

לאה ורון: בשיקולי הוועדה לא מוזכר - - - מקרים בודדים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: צריך להזכיר את זה, להכניס.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שנית, אם אדם חלה ויש לו התקף לב עכשיו, ועשו חישוב שהוא לא צריך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך הוא צריך לצלצל?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם דרך הנייד?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא הבנתי.

עדן בר טל: בדרך כלל הבקשות לפריסה הן לאזור.

עדן בר טל: אם אזור מסוים – בין אם זה גבעה, בין אם זה שכונה, ובין אם זה עיר – זה מה שיעמוד על הפרק.

עדן בר טל: כשאנחנו מדברים על מקרה קיצון אנחנו מדברים לא על מצב של ערים או שכונות, בטח כשאתה מדבר בתוך מרכזי ערים שזה המצב היום שיש חלקים מערים שהם לא מחוברים.

עדן בר טל: אני מבין שזה ייצור קושי כספי לחברת הוט.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז צריך להוסיף את זה.

עדן בר טל: אם צריך לשפר ניסוחים, אנחנו - - -

יצחק וקנין: רבותי, אני חושב שהמנכ"ל מדבר בצורה ברורה.

לאה ורון: לא מדובר בשיפור ניסוח, זה שיפור בעקרונות של שיקולי הוועדה המייעצת.

יצחק וקנין: אני רוצה שהיועצת המשפטית של הוועדה תאמר את דעתה.

אתי בנדלר: קודם כל, אני מבקשת להתייחס לסעיף ההסמכה.

אתי בנדלר: כשגברת מנדלסון התחילה לקרוא את התקנות, לפני תקנה 1 היא אמרה: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 12(א) ו-(ב), - - - לפי סעיף 12 ו-59.

אתי בנדלר: אולי כדאי כדי שאנחנו נבין את מסגרת שיקול הדעת במה אמורות התקנות האלה לעסוק, לחזור לסעיף שמסמיך להתקין את התקנות האלה.

אתי בנדלר: סעיף 12(א) – ואני מדלגת על חלקים שאינם רלוונטיים לצורך הדיון הזה – אומר שהשר ייקבע בתקנות באישור ועדת הכלכלה של הכנסת את המקרים והתנאים שבהם רשאי בעל רישיון להפסיק, לעכב, או להגביל פעולות בזק שהוא מבצע, ושירותי בזק שהוא נותן.

אתי בנדלר: דהיינו, הסמכות היא של השר להתקין תקנות שבהן ייקבעו מקרים ותנאים – אפשר גם זה וגם זה כמובן – שבהם ניתן יהיה להגביל, מה שנקרא כאן פטור, לפטור לחלוטין מביצוע פעולות בזק או מתן שירותי בזק, או לדחות, או בלשון החוק לעכב.

אתי בנדלר: בעצם מה שאנחנו רואים כאן זה תקנות שאומרות שהתנאי שנקבע כאן זה שהשר לא יפעיל את שיקול דעתו, אלא אם כן הוא נועץ קודם כל באותה ועדה שמוצע להקים אותה מכוח החוק, ולכן קוראים לה ועדה מייעצת.

אתי בנדלר: ומי שלא הבין כי הלשון של התקנות אולי קצת מסובכת, כי אומרים שהתפקיד של הוועדה לדון בבקשות שהגישו מבקשים, ורק בסוף כדי: ולהמליץ לשר.

אתי בנדלר: כל תפקידה של הוועדה זה בעצם להמליץ לשר, ולצורך זה היא מקבלת בקשות ודנה בהן.

אתי בנדלר: אולי באמת היה ראוי לתקן את הנוסח כדי שיהיה ברור מה מסגרת הפעולה.

אתי בנדלר: כפי שאמרנו, מדובר כאן בתנאי להפעלת שיקול דעתו של השר בהתאם לסעיף המסמיך.

אתי בנדלר: המקרים אינם מפורטים כאן לחלוטין בוועדה.

אתי בנדלר: ואומר כאן המנכ"ל, שלמשל לא תהיה סמכות לפטור בהתאם למוצע יישובים או שכונות שלמות, אלא רק מקרים בודדים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז שזה יהיה כתוב.

אתי בנדלר: המקרה הזה לא כתוב בכלל בתקנות.

אתי בנדלר: יתרה מזה, אומר המנכ"ל: כך אני מתכוון להפעיל את שיקול דעתי כל עוד אני אהיה יושב-ראש הוועדה.

אתי בנדלר: אבל, כמובן שמדובר בפונקציה ולא באדם, בפרסונה.

אתי בנדלר: אבל, ככל שיתחלף התפקיד, כמובן שהוועדה רוצה לוודא שהמדיניות כפי שנאמרה כאן, דהיינו, שהשר לא יפטור יישובים או שכונות, או מקבצים גדולים של מבקשי בקשות, ראוי שהמקרים האלה יעוגנו בתקנות.

יצחק וקנין: את רוצה למנוע את שיקול הדעת.

אתי בנדלר: אני רוצה לצמצם את שיקול הדעת באופן שלא ניתן יהיה ליתן פטור במקרה הזה.

עדן בר טל: מקובל.

מיכל פליישר: עדן, מדובר פה במשהו מאוד מאוד דרמטי שנאמר, שמשנה את כל התקנות.

מיכל פליישר: להכניס לתקנות אמירה חד משמעית שהיא לא מאפשרת לפטור יישובים מה- - -

ברוריה מנדלסון: זה מה שהמליצה לנו היועצת המשפטית.

ברוריה מנדלסון: אני לא יודעת אם כבר - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא הבנתי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את רוצה להוציא את כל העוקץ מהחוק הזה, ולהכניס איזשהן תקנות שנותנים לך אפשרות לשר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יודעת, היום יש שר טוב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל, אני לא יודעת איזה שר יבוא מחר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא יכול להחליט גם ממניע פוליטי שלו שביישוב ספציפי לא יהיה בזק.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם זה יכול להיות.

יצחק וקנין: אני חושב שהמנכ"ל וגם היועצת המשפטית הבהירו את הדברים.

יצחק וקנין: הדברים ברורים לחלוטין, וצריך רק לראות איך מנסחים את הקטע הזה.

אתי בנדלר: יש הערה נוספת שנובעת שוב מדברים שהעירו כאן

אתי בנדלר: נציגי המשרד - המנכ"ל ועו"ד מנדלסון - והיא שהם לא שוכחים בשום שלב שהחובה הראשונית מכוח החוק היא מתן חובה למתן שירות אוניברסאלי, והפעלת שיקול הדעת על-ידי השר לאחר שהוא נועץ בוועדה המייעצת, אלה החריגים, המקרה החריג.

אתי בנדלר: לכן, אני חושבת שראוי שהדברים ייאמרו באופן מפורש בתקנות – שהפעלת שיקול הדעת תיעשה בשים לב לחובת מתן השירות האוניברסאלי.

ברוריה מנדלסון: זה כתוב בתקנה 4.

ברוריה מנדלסון: אם נרצה, נשב עם היועצת המשפטית ונחדד את זה.

אתי בנדלר: באיזשהו מקום אני חושבת שזה לא מספיק.

אתי בנדלר: ברשותכם, היתה לי עוד הערה אחת לגבי הרכב הוועדה.

אתי בנדלר: הרכב הוועדה הוא: מנכ"ל משרד התקשורת כפי שמוצע, שני עובדי משרד התקשורת שהם סמנכ"לים, ושני נציגים מקרב הציבור.

אתי בנדלר: נציגים מקרב הציבור - אנחנו יודעים שככל שמדובר בשיקול דעת בלעדי של השר, יכול להיות איש אקדמיה, ויכול להיות כל מיני פונקציונרים שהמינוי שלהם ודאי יהיה ראוי.

אתי בנדלר: אבל, לא כתוב כאן שהם צריכים באמת לייצג את הציבור, אלא שהם מקרב הציבור.

מיטל בשרי: אתי, זה מה שרציתי להוסיף בעניין הזה.

אתי בנדלר: בסדר, כי זו אחת מההערות שלי שהערתי.

אתי בנדלר: מאחר ומדובר כאן במתן הקלה לחברה שמוטלת עליה חובת מתן שירות אוניברסאלי כך שבעל הרישיון לא יהיה חייב לגבי אדם מסוים במתן השירות הזה, אני חושבת שצריכים למצוא דרך שתביא לידי ביטוי שבהרכב הוועדה באמת הנציגים מקרב הציבור ייצגו את הציבור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך הם נבחרים?

אתי בנדלר: השר.

אתי בנדלר: יכול להיות מקרב רשימת ארגונים המייצגים את הציבור.

אתי בנדלר: יש כל מיני טכניקות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם ההחלטה שם זה ברוב?

ברוריה מנדלסון: עוד לא קראנו, אבל זה יהיה רוב.

ברוריה מנדלסון: התקנה בהמשך קובעת מה המינימום לישיבה.

יצחק וקנין: ראיתי את הסעיפים הלאה.

מיטל בשרי: אני מחרה, מחזיקה מאחורי דעתה של אתי.

מיטל בשרי: אנחנו מבקשים שבין שני נציגי הציבור יהיה נציג אחד של ארגון צרכנים.

מיטל בשרי: גם היום בוועדות התקינה השונות יש נציגי ארגוני הצרכנים שהם משקפים את הדעה הצרכנית.

מיטל בשרי: אלו אנשים מומחים ומקצועיים לכל דבר, פרופסורים, וכל מיני אנשי אקדמיה שנכללים באותן הגדרות.

מיטל בשרי: מי כמונו יודעים שבארגוני הצרכנים עולות הבעיות, ועולים הדברים המהותיים.

מיטל בשרי: ולכן, יש חשיבות לכך שתשונה שם ההגדרה - שני נציגים מקרב הציבור כאשר אחד מהם נציג ארגון צרכנים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדעתי, שניהם צריכים להיות נציגים של ארגון צרכני.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת אפילו שלוש.

יצחק וקנין: אני דווקא הייתי מקבל שאחד מהם יהיה – לתת לשר עדיין איזה שיקול דעת של נציג ציבור אחד.

יצחק וקנין: נציג הצרכנים נותן פריסה יותר רחבה לאותם אלה שמקבלים את השירות.

לאה ורון: גם במקרה של נציג צרכנים יש יותר מארגון צרכני אחד.

יצחק וקנין: נכון, זה יהיה שיקול דעתו של השר.

אתי בנדלר: יש חקיקה שמתייחסת לאלו שמייצגים.

יצחק וקנין: האם עוד מישהו רוצה להעיר הערות?

יהונתן לבקוביץ: לדעתי, צריך להיות נציג הציבור שהכי נפגע, אם זה הציבור הערבי והציבור החרדי.

עדן בר טל: אתה רואה את זה כרגע בצורה צרה.

עדן בר טל: אחד לא יכול להיות לפה לכולם כרגע בסיטואציה מסוימת.

יהונתן לבקוביץ: מי שמרגיש ניזוק יודע בדרך כלל לתת את הצעקה לעומת מישהו שגר בתל-אביב שפחות מרגיש.

יהונתן לבקוביץ: אם באזור מסוים אין תשתית אז שהנציג יבוא מאותו אזור.

ברוריה מנדלסון: יש הרכב קבוע לוועדה, היא לא משתנה בהתאם לבקשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מניחה שאתם תבואו להסביר בשימוע.

יצחק וקנין: אנחנו גמרנו את ההקראה של סעיף 2.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם ההערות שלי נכנסות?

ברוריה מנדלסון: - - - והיה לנו את הנציג, ולחדד חובת שירות אוניברסאלי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את הלכת קצת יותר מידיי כללי, יקירתי היועצת המשפטית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני הייתי יותר מחדדת את הנושא הזה של חובת השירות האוניברסאלי.

עדן בר טל: לא, זה נאמר לנו.

עדן בר טל: הבנו את זה בצורה ברורה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שצריך להיות כתוב ממש מה הכוונה.

אתי בנדלר: קודם כל, המשרד שמע את הערות חברי הכנסת, ואת הרוח הנושבת מהן.

אתי בנדלר: אני חידדתי את הדברים האלה איך לעגן את זה בתקנות.

אתי בנדלר: ודאי המשרד יעשה שיעורי בית, יביא בחשבון את הערות חברי הכנסת, ואולי גם את הערותיי, ואולי יציע איזשהו תיקון לנוסח התקנות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז למה אנחנו מצביעים?

אתי בנדלר: לא מצביעים כרגע.

לאה ורון: זה מה שביקש יושב-ראש הוועדה.

לאה ורון: יושב-ראש ועדת הכלכלה ביקש להתייחס לכל ההערות שנשמעו במהלך הדיון, ובדיון ההמשך בתקנות – כי הוועדה אולי תספיק היום לסיים רק את סעיף 2 לתקנות – להתייחס להערות שנשמעו פה.

יצחק וקנין: אז לא נצביע על סעיף 2.

אתי בנדלר: לא, לא.

אתי בנדלר: ודאי שלא.

יצחק וקנין: אם יהיו תיקונים, אנחנו לא נצביע ואחרי כן נחזיר את אותם תיקונים.

יצחק וקנין: אני מציע שבישיבה הבאה מייד יקריאו את אותם תיקונים, ואז יצביעו על כל הסעיף.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, אני מבין שאני נועל את הישיבה.

יצחק וקנין: רבותי, אני נועל את הישיבה.

יצחק וקנין: תודה.