ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 200, 2010-05-25 12:00

דוד רותם: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

דוד רותם: על סדר היום - הצעת חוק החוזים האחידים (תיקון מס' 3)(חובת ציון אישור ותנאים מהותיים), התש"ע-2010 של קבוצת חברי הכנסת.

דוד רותם: אנחנו בהכנה לקריאה שניה ושלישית, ואנחנו נגמור ונצביע היום.

דוד רותם: אדוני, היועץ המשפטי – יש לנו נוסח מוסכם?

23591: יש נוסח פחות או יותר מוסכם, אם כי ממש ברגע האחרון, לפני כשעתיים, קיבלתי כל מיני הצעות לתיקונים, גם מהמועצה לצרכנות וגם מאגף שוק ההון במשרד האוצר, אז אולי שיגידו מה הם רוצים.

דוד רותם: אני אתחיל לקרוא את הסעיפים לחוק ולמי שתהיה הערה – יעיר אותה.

23591: "1.

23591: החלפת סעיף 15 בחוק החוזים האחידים, התשמ"ג-1982, במקום סעיף 15 יבוא: "ציון אישור 15.

23591: (א) אישר בית הדין חוזה אחיד, יציין הספק על פני החוזים שהוא עושה לפיו את דבר האישור ואת מועד תפוגתו.

23591: (ב) סוגי ספקים שקבע שר המשפטים לפי סעיף קטן (ג), יציינו על פני החוזים שהם עוזים לפי חוזה אחיד, כי החוזה האחיד טרם אושר על ידי בית הדין, אם בית הדין לא אישר אותו, אם הוגשה בקשה לבית הדין לאישור החוזה האחיד, או אם הספק לא ביקש מבית הדין את אישורו.

23591: (ג) שר המשפטים יקבע סוגי ספקים לעניין סעיף קטן (ב) בהתחשב, בין היתר, בשיקולים אלה: (1) המספר המשוער של לקוחות שהספק עשוי להציע להם הלתקשר עמו בחוזה אחיד; (2) חלק ניכר מלקוחות הספק הם צרכנים, כהגדרתם בחוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981; (3) אופי פעילותו של הספק; (4) סוג השירות או המוצר נושא החוזה".

דוד רותם: יש למישהו הערות בעניין הזה?

יעל כהן: אני נציגת המועצה הישראלית לצרכנות.

יעל כהן: סעיף קטן (א) לסעיף 15 בנוסח החדש – היישום שלו עלול להטעות את הצרכנים במובן הזה שקיימים חוזים רבים, במיוחד בתחום התקשורת, שמורכבים מכמה חלקים.

יעל כהן: החלק העיקרי, שהוא ברוב המקרים זה שמובא לאישור בית הדין, זה החלק של התנאים הכלליים.

יעל כהן: אני יכולה להביא כדוגמא את החוזה של HOT שתלוי ועומד מזה מספר שנים בבית הדין לחוזים אחידים, ואם וכאשר יקבל את אישור בית הדין, זכותה של HOT לרשום על התנאים הכלליים: "אושר על ידי בית הדין לחוזים אחידים".

יעל כהן: עם זאת, אנחנו יודעים כולנו שחברות התקשורת עושות שימוש בחוזים אחידים גם בחלקים של תנאים כלליים, שבדרך כלל הם תנאים שעומדים בקנה אחד עם הוראות הרגולטורים והרישיונות, וכל הנספחים למיניהם, שהם מסלולים שונים להצטרפות כמנוי לחברות התקשורת, למשל.

יעל כהן: אני לוקחת את הדוגמה הזו בכוונה מפני שהמורכבות היא די מועצמת שם, עבור הצרכן.

יעל כהן: ולכן, אם אנחנו לא קובעים הוראות לגבי הנספחים השונים, אז החוק עשוי, אם הוא לא מיושם כמו שצריך, להטעות את הצרכן.

יעל כהן: ולכן, מה שאנחנו מציעים זה פשוט להבהיר שלגבי הנספחים, או חלקים מהחוזה שלא הובאו לאישור בית הדין, הרי סעיף קטן (ב) יחול לעניין זה.

יעל כהן: זאת ההצעה ששלחנו הבוקר, ואני מתנחלת על האיחור, אדוני, היועץ המשפטי של הוועדה.

שירלי אבנר: אני הייתי רוצה להשיב לה כך – אני חוששת מאד מהבהרה כזו במובן הזה שהיום, בהתאם לפסיקת בית הדין לחוזים אחידים לא ניתן לאשר חלק מחוזה אחיד, ובית הדין לחוזים אחידים רואה את הנספחים כחלק מהחוזה האחיד.

שירלי אבנר: ברגע שהספק משנה את הנוסח או מוסיף או גורע נספחים – זה בעיקר מוסיף נספחים – אשר לא אושרו על ידי בית הדין לחוזים אחידים, פג תוקפו של האישור.

אליאב וגיף: אני מהרשות להגנת הצרכן.

אליאב וגיף: קודם כל, אנחנו מברכים על היוזמה.

אליאב וגיף: יחד עם זאת אני מצטרף להערה של חברתי.

אליאב וגיף: רוב מוחלט של הצרכנים במדינת ישראל לא מכיר את המושג "בית הדין לחוזים אחידים" ומנגד, כשיראו את הכותרת הזו יבינו ויחשבו כי החוזה כשר, אין טעם לבדוק אותו, ועל כך יכולים לחשוב שהנספחים גם נבדקו על ידי בית הדין לחוזים אחידים.

דוד רותם: שמעת את מה שאמרה שירלי אבנר?

אליאב וגיף: שמעתי את מה שהיא אמרה, ואני מכיר את המציאות, אדוני.

אליאב וגיף: במציאות – כל שבוע יוצא מבצע חדש, ולחוזה מצרפים נספחים.

אליאב וגיף: נספח, שידרוגים, נספח מכשיר, נספח תקופת התחייבות ועוד נספחים.

דוד רותם: כל הנספחים האלה, אם לא קיבלו אישור, אומרת נציגת משרד המשפטים שהם בעצם לא מאושרים, ולכן, בעצם, לא ניתן יהיה לשים על החוזה כולו, כי הנספחים הם חלק מהחוזה, ולכן אי אפשר יהיה לשים עליו חותמת.

אליאב וגיף: היה וזו קביעה- לדעתנו יש טעם לציין את זה במפורש בהצעת החוק, על מנת להבהיר את המצב ולא להשאיר אותו לפרשנות של חברה כזו או אחרת.

שירלי אבנר: סליחה שאני קוטעת אותך, אבל באותה מידה היינו צריכים לומר בסעיפים אחרים – למשל, סעיף 12, שמאפשר לספק להגיש בקשה לאישור, שאם הוא מגיש בקשה לאישור הוא מגיש את כל החוזה.

שירלי אבנר: זה לא המקום הנכון.

שירלי אבנר: אם אתה עושה את התיקון שאתם מבקשים זה משדר שיכול להיות מצב כזה שהנספחים לא יאושרו, אבל אין דבר כזה.

שירלי אבנר: בית הדין לחוזים אחידים מאשר את החוזה האחיד כמכלול.

אליאב וגיף: יש עוד – לגבי סעיף קטן (ב), אנו סבורים כי מאחר וכמו שאמרתי – אצלכם לא מכירים את המוסד הזה, אנחנו סבורים שיש להרשות לשר הממונה על כך לאפשר לחייב ספקים כאלה ואחרים להגיש בקשה לבית הדין לחוזים אחידים - -

דוד רותם: עסקנו בזה כבר, בישיבה הקודמת.

אליאב וגיף: ולא להסתפק בכך שיציינו מושג שרוב הצרכנים לא מבינים מה משמעותו.

סוזנה רבינוביץ: אני מאיגוד לשכות המסחר.

סוזנה רבינוביץ: קודם כל רציתי לחזור על הטענה שכבר טענו קודם שמבחינתנו בסעיף 15(ב) מיותר, כל העניין של טרם אושר, הציון, כי חוק חוזים אחידים לא מחייב להגיש חוזה לאישור.

סוזנה רבינוביץ: בנוסף, יש כאן משהו לא ברור בניסוח, כי כתוב: "טרם אושר על ידי בית הדין" ואז יש את המקרים בהם ניתן לציין את העניין - -טרם אושרו.

סוזנה רבינוביץ: השאלה היא, באמת, אם צריך לציין שהעניין טרם אושר, או גם הסיבה.

סוזנה רבינוביץ: כרגע זה לא ברור בנוסח.

23591: מהנוסח ברור שכותבים "טרם אושר" - - שלושת המקרים שכתובים בסעיף.

סוזנה רבינוביץ: העמיתים שלי מהצד השני, ארגוני הצרכנים, אמרו לי שאפשר לפרש את זה גם בצורה אחרת, ולכן אני חושבת שאולי צריך להבהיר את זה.

סוזנה רבינוביץ: אני שמחה על מה שאתה אומר.

סוזנה רבינוביץ: בסעיף 15(ג) אנחנו מציעים ששר המשפטים יקבע את סוגי הספקים בתקנות, ושזה יובא גם לאישור של הוועדה.

סוזנה רבינוביץ: אנחנו גם מאד היינו רוצים שזה יהיה בהתייעצות של ארגוני עסקים וגם ארגוני הצרכנים, כי מאד חשוב לדעת מה הדעה שלהם בעניין הזה.

דוד רותם: עוד הערות?

דוד רותם: תודה, הלאה.

23591: בסעיף 2 עשיתי תיקון ניסוח קטן.

23591: בניסוח המקורי שפורסם דובר על תיקון של חוק הגנת הצרכן, תיקון מס' 26.

23591: פשוט, התיקון הזה כבר נכנס לתוקף ב- 15 למרץ, ולכן כבר היום זה לא תיקון מס' 26, אלא תיקון חוק הגנת הצרכן, עצמו.

23591: אני קורא: " תיקון חוק הגנת הצרכן 2.

23591: בחוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981 בסעיף 4א- במקום כותרת השוליים יבוא "חוזה אחיד ומידע אחר המיועד לצרכן"; הקטע החל במילים "האותיות כולן או חלקן" יסומן כפסקה (1), ובה, אחרי"התשמ"ג-1982" יבוא "0

23591: בסעיף זה – חוזה אחיד)"; אחרי פסקה (1) יבוא: "(2) רשימת תנאים מהותיים בחוזה אחיד, הבטלתם ואופן ניסוחם, לרבות החובה לצרף מסמך נפרד לגביהם; הוראות לפי פסקה זו יכול שיהיו לפי סוגי עוסקים או שירותים".

23591: (2) במקום סעיף 23(ג)(1) יבוא "הפר הוראות לפי סעיף 4א לעניין האותיות בחוזה אחיד או בתנאי הכלול במידע אחר המיועד לצרכן, לעניין הבלטה ואופן הניסוח של תנאים מהותיים בחוזה כאמור לעניין צירוף מסמך נפרד".

23591: זו גם הוספה שהוספנו.

23591: מדובר על סעיף העונשין בחוק הגנת הצרכן, וצריך לעשות לו התאמה לשינוי של סעיף 4(א).

דוד רותם: יש הערות?

יעל כהן: קודם כל, אנחנו חושבים לעניין התיקון לחוק הגנת הצרכן שהוא באמת מתבקש.

יעל כהן: אנחנו כמובן מברכים על זה.

יעל כהן: התיקון הזה עוסק בין השאר בנושא של ענישה פלילית, שזה כן מדגיש את החשיבות של אופן ניסוח החוזה ושל הנושא של הבלטה של תנאים מהותיים, ואנחנו מברכים על זה.

יעל כהן: היינו רוצים להוסיף סעד אזרחי עבור הצרכנים, והסעד האזרחי הוא פשוט לקבוע או להבהיר בחוק הזה שדין ההפרה של ההוראות האלה – כדין הטעייה, על פי סעיף 2 לחוק הגנת הצרכן.

דוד רותם: רבותיי, אני רוצה להגיד לכם משהו: אנחנו, על החוק הזה, קיימנו כמה דיונים והשקענו בו הרבה זמן.

דוד רותם: אי אפשר לבוא בישיבה שבה אנחנו הולכים להצביע בקריאה שניה ושלישית ולהתחיל לבקש שינויים, אני מצטער.

יעל כהן: האמת היא שזו הערה שכבר הערנו בישיבות הקודמות.

דוד רותם: בואו נאמר ככה: מה שהערתם בישיבות הקודמות ולא קיבלנו – לא קיבלנו.

דוד רותם: לחזור ולנסות, בשיטת מצליח?

דוד רותם: זה קשה אתי.

דוד רותם: אני לא בנוי לשיטה הזו.

יעל כהן: אנחנו יותר בכיוון של כוונת המחוקק.

דוד רותם: רבותיי, כל חוק יש לו תיקונים.

דוד רותם: תגישו הצעה, נתקן את החוק הזה.

דוד רותם: דברים חדשים אני לא יכול לעשות היום, מסיבה אחת פשוטה: אני צריך לקבל אישורים של ועדת שרים, חברי הכנסת מחויבים בדברים האלה.

דוד רותם: זה לא שאנחנו יושבים בדקה התשעים ועושים את כל השינויים שבעולם.

דוד רותם: עוד מישהו רוצה להעיר לסעיף הזה?

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: הלאה.

23591: סעיף 3- כאן, בשונה ממה שהיה בקריאה הראשונה, הוסכם, בעקבות מגעים עם משרד האוצר, עם חברת הכנסת ואתנו, שלא נערוך תיקון לסעיף 39 לחוק הגנת הצרכן, כדי לא לשנות את הקונספציה של חוק הגנת הצרכן, שהוא לא חל על בנקים ועל חברות - - אלא נעשה תיקונים עקיפים לחוקים הרלבנטיים, כדי להרחיב את הסמכויות הקיימות היום, שיתאמו, ויהיה יישור קו בעצם עם מה שאנחנו מציעים: " תיקון חוק הבנקאות (שירות ללקוח) 3.

23591: בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), תשמ"א-1981, בסעיף 5(ב) , במקום הסיפה החל במילים "בכללים גם את הגודל" יבוא "רשימת תנאים מהותיים בהסכם, הבלטתם ואופן ניסוחם, לרבות החובה לצרף מסמך נפרד לגביהם, וכן רשאי הוא לקבוע בכללים הוראות לעניין האותיות בהסכם, לרבות הוראות לעניין הגודל המזערי של האותיות כאמור, היחס בינן לבין השטח שבו כלול המידע ואופן כתיבתן והצגתן".

דוד רותם: יש הערות?

דוד רותם: תודה.

23591: "תיקון חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים 0

23591: ביטוח9 4.

23591: בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח(, התשמ"א-1981 בסעיף 39(א) במקום הסיפה החל במילים "לרבות הבטלת תנאים מסויימים" יבוא "לרבות רשימת תנאים מהותיים בפוליסה, הבלטתם, אופן ניסוחם והחובה לצרף מסמך נפרד לגביהם, ולרבות הוראות לעניין הגודל המזערי של אותיות בפוליסה, היחס בינן לבית השטח שבו כלול המידע ואופן כתיבתן והצגתן".

23591: פה היו למשרד האוצר איזה שהן הערות ברגע האחרון.

פיני שחר: אני מהפיקוח על הביטוח.

פיני שחר: בנוסח שהעברנו אתמול לוועדה הצענו נוסח טיפה שונה מבחינת הניסוח, לא איזה משהו מהותי.

פיני שחר: שני דברים מהותים שעלו: סעיף 39 בחוק הפיקוח מדבר על עיצוב הפוליסה וה - - שלה.

פיני שחר: אופן ניסוח של סעיפים זה סעיף 38.

פיני שחר: לכן, עדיף לא לבלבל את הדברים האלה, להשאיר את 38 בתור סמכות לקבוע את המהות של הסעיפים, ו – 39 רק את העיצוב שלהם.

פיני שחר: לכן אנחנו מציעים לבטל את המילים "אופן ניסוחם", כי בכל אופן הן קיימות ב- 38.

פיני שחר: דבר שני שהעברנו, ומשרד המשפטים יבהיר פה את הבעיה שהיתה ליועץ המשפטי של הוועדה לגבי העברת הסמכות שבסעיף 39 לחוק הפיקוח ושר האוצר - - למפקח, אנחנו חשובים שבכל הסוגיה של עיצוב הפוליסה, גודל האותיות - -

דוד רותם: אני לא אשנה עכשיו את חוק הפיקוח על שירותים.

דוד רותם: אתה רוצה להעביר את זה משר האוצר למפקח?

דוד רותם: זה תיקון לחוק אחר, זה לא בחוק הזה.

דוד רותם: העברת סמכות כזו זה עניין חדש לחלוטין - -

קריאה: שיש לו משמעויות מרחיקות לכת - -

דוד רותם: רבותיי, אני לא אבוא לעשות את זה בהכנה לקריאה שניה ושלישית.

דוד רותם: תגישו הצעת חוק ממשלתית.

פיני שחר: הבעיה היא שעושים את התיקון העקיף הזה לסעיף 39, עכשיו, מה שזה עושה – זה מצמצם את כל הסמכות של המפקח על הביטוח לקבוע כללים לגבי עיצוב של פוליסות הקיימות היום.

פיני שחר: לכן צריך להבין את המשמעות של הדבר.

דוד רותם: עד היום – מי כוב שמפקח, שר האוצר?

פיני שחר: שר האוצר.

דוד רותם: ואתם רוצים עכשיו לכתוב "המפקח"?

דוד רותם: תגישו הצעת חוק ממשלתית, ונעביר אותה, אבל אני לא אעשה את זה בהכנה לקריאה שניה ושלישית.

דוד רותם: זה נושא חדש לגמרי.

דוד רותם: אני לא מבין.

דוד רותם: עכשיו יתחילו פה דיונים של שעות על הנושא הזה – האם רוצים לתת את הסמכויות למפקח.

פיני שחר: אנחנו מדברים רק על עניין של עיצוב פוליסה.

פיני שחר: כל הסעיף מדבר על עיצוב של פוליסה, גודל אותיות.

פיני שחר: אנחנו לא מדברם פה על משהו מהותי, כמו, לדוגמה, קביעת הון עצמי של חברות ביטוח, קביעת - -

דוד רותם: בוודאי שלו.

דוד רותם: בדברים כאלה אני לא מתעסק.

דוד רותם: זה ועדת הכספים.

ירון אליאס: אני נציג איגוד חברותה ביטוח.

ירון אליאס: אנחנו חושבים שלתיקון כזה יש משמעויות מרחיקות לכת, והיינו רוצים לפחות שאם הממשלה מתכוונת לעשות צעד כזה של העברת סמכויות משמעותיות משר האוצר למפקח על הביטוח, שזה ייעשה בצורה מסודרת.

פיני שחר: גודל אותיות – זה לא סמכות רצינית - -

דוד רותם: בוא נאמר ככה: עצם העובדה שזה עד היום זה בידי שר האוצר – אתם רוצים להעביר את זה, אפשר, זו לא בעיה.

דוד רותם: תקבלו החלטה מה אתם רוצים להעביר, תוגש הצעת חוק ממשלתית של סעיף אחד וזה ייגמר צ'יק-צ'אק.

דוד רותם: אצלי שום דבר לא מתעכב, נכון?

דוד רותם: הלוואי שזה היה מתעכב במשרד המשפטים ובניסוח החוק ובתזכירים כמו שזה מתעכב אצלי.

פיני שחר: בכל מקרה, ההערה שלי לגבי המילים "אופן ניסוחם" – אופן ניסוחם לא מתאים לכל העיקרון של הסעיף עצמו - - בחוק הפיקוח.

פיני שחר: אם אנחנו כבר משאירים את זה אצל שר האוצר, 39, בין כה וכה שר האוצר ב- 38 קובע את אופן הניסוח של סעיפים בפוליסה.

דוד רותם: אז אתה אומר שזה כתוב פעמיים.

דוד רותם: לא צריך לכתוב פעמיים את מה שכתוב ממילא.

פיני שחר: אם כבר הולכים למודל, אז בוא נלך למודל נקי, שבו סעיף אחד מדבר על מהות, סעיף אחר מדבר על עיצוב - -

דוד רותם: אתה צודק במאת האחוזים, העניין הוא שהחוק הזה כבר עבר דיונים עם משרד המשפטים ועם משרד האוצר - -

שירלי אבנר: אני מסכימה להערה הזו.

דוד רותם: אני יודע שאת מסכימה להערה הזו.

שירלי אבנר: אני פשוט לא הייתי מודעת לדקות הזו, אני מודה.

דוד רותם: גברתי המציעה?

פניה קירשנבאום: מבחינתי, אם זה לא משנה את המהות וזה מעוגן בסעיף 38 אז יכול להיות - -

23591: אני חושב שאם עושים את זה, אז שהניסוח יההי לפחות אחיד, גם בבנקים וגם בבנקאות.

שירלי אבנר: אבל הניסוח לא ממש אחיד, כי יש - - שאנחנו הקפדנו עליהן, באבחנה בין חוק הבנקאות, להתאים גם את המינוחים לחקיקה השונה.

שירלי אבנר: פאינה קירשנבאום: אבל מצד שני, אם אנחנו בסך הכל חוזרים על אותו סעיף ואנחנו לא משנים, אז למה שזה לא יישאר כמו שזה כתוב עכשיו.

שירלי אבנר: אז יש סעיף 38 שמדבר על זה, ויש סעיף 39 שמדגיש את זה.

שירלי אבנר: כי זה לא מקובל, פשוט, לעשות את זה.

דוד רותם: זה לא מקובל, זה נכון, אבל השאלה אם זה משנה.

דוד רותם: אני מסתכל על המהות – האם יש בזה משהו מהותי, או שאנחנו מדברים על טכניקות?

דוד רותם: טכניקה זה דבר ש - -

פיני שחר: משהו מהותי – כן, כי עכשיו שר האוצר יכול - -

דוד רותם: זה הוא יכול גם היום, לפי סעיף 38.

פיני שחר: אם עד עכשיו הוא הוציא תקנות לפי 38 אז עכשיו הוא יכול להוציא את התקנות גם לפי סעיף 39 בלבד.

דוד רותם: אז מה הבעיה, שאתה חושב ששר האוצר יוציא תקנות סותרות?

פניה קירשנבאום: אבל המפקח ממילא יושב באוצר - -

דוד רותם: מה החשש, ששר האוצר יוציא תקנות סותרות?

23591: זו כבר סמכות כפולה.

23591: באותו חוק, בסעיף אחר, אחד אחרי השני, נותנים את אותה סמכות כפולה - -

ירון אליאס: אני לא בטוח שזה מדויק להגיד שבסעיף 38 יש את אותה סמכות.

ירון אליאס: לדעתי, סעיף 38 מכוון לסמכות של שר האוצר לקבוע תנאים וחוזה ביטוח במובן הזה של לקבוע פוליסות תקניות.

ירון אליאס: ופה ההתייחסות היא יותר לאופן ניסוח של תנאים בחוזה ספציפי.

עינת ברכה: אני סמנכ"ל ארגון "אמון הציבור".

עינת ברכה: יש כאן משהו מאד מהותי ואיזושהי הסתכלות במקשה אחת על החוזה, על רשימת התנאים, על אופן ההבלטה, אופן הניסוח.

עינת ברכה: יש כאן איזושהי הסתכלות שהשר צריך להסתכל- -

דוד רותם: זה מופיע בסעיף 38?

קריאה: לא.

דוד רותם: ב- 38 יש את אופן הניסוח?

קריאות: - - -

עינת ברכה: הכוונה היא אחרת.

עינת ברכה: כאן המטרה היא להסתכל ולראות לא במובן הפורמלי – אלא לראות איך מעבירים את המסר המהותי, איך בונים שקיפות בצורה כזו שהצרכן יודע מה הם התנאים המהותיים, איך מבליטים אותם, איך מדגישים אותם, איך מנסחים אותם בהיבט שיהיה פה איזשהו מסר מילולי פשוט ומובן ושקוף לצרכן, וההקשר הוא אחר לגמרי.

עינת ברכה: וההקשר הזה משנה את הקונטקסט - -

שירלי אבנר: אבל למרות המטרה הזו תסכימי אתי שלא מקובל לחזור - -

עינת ברכה: אבל זו לא חזרה, זה איזשהו הקשר אחר.

שירלי אבנר: זו חזרה.

שירלי אבנר: אני אקריא את סעיף 38, אם זה יעזור.

שירלי אבנר: סעיף 38 קובע כך: "שר האוצר רשאי לקבוע בתקנות לכל ענפי הביטוח ולענפי ביטוח מסוימים, הוראות בדבר תנאים שבחוזה ביטוח וניסוחם.

שירלי אבנר: הסדר הסותר תנאי שיש לקבעו על פי תקנות שהותקנו כאמור לא ינהגו לפיו ויראו כאילו הותנה במקומו תנאי שיש לקבוע כאמור, -- על פי ההסדר ולטובת המבוטח.

שירלי אבנר: אין בהוראה זו כדי לגרוע מאחריותו הפלילית של המבטח".

שירלי אבנר: זה אפילו יותר טוב.

קריאות: -

עינת ברכה: את הקראת סעיף שמדבר על הזכויות המהותיות- סמכויות של המפקח לגבי זכויות מהותיות וכוח מהותי שלו.

עינת ברכה: פה זה עניין זמני.

פיני שחר: כל מה שבנוי סביב הדבר הזה, ב- 38, כמו, לדוגמה: "אין בהוראות - - כדי ..." - -

דוד רותם: לא ביקשתי שזה יחול.

דוד רותם: 38 – הוא יעשה את זה בתקנות, והוא יחליט מה שהוא רוצה.

דוד רותם: 39 – הוא מקסימים לא יפעיל את הסמכות שלו.

דוד רותם: זה לא מעלה ולא מוריד.

23591: "תחילה 5.

23591: תחילתו של חוק זה שישה חודשים מים פרסומו (להלן- יום התחילה)".

סוזנה רבינוביץ: בקשר לתחילתו של החוק –קודם קבענו שהשר יקבע את סוגי הספקים לעניין מי צריך בעצם – על מי יחול החוק.

סוזנה רבינוביץ: אם השר יקבע את זה כמה ימים לפני תחילתו של החוק לתוקף אז לחברות האלה אין מספיק זמן להיערך.

דוד רותם: אז יגישו בג"ץ נגד השר על דבר שהוא לא מידתי ולא הגיוני, כי את אותה שאלה, גם אם אני אכתוב כי תחילתו של חוק זה בעוד 28 חודש – את יכולה לשאול את אותה שאלה.

סוזנה רבינוביץ: לכן אני כן חושבת וחוזרת שכן, זה צריך להיות בתקנות, באיזשהו הליך שגם הציבור שעליו חלה החובה יוחל להשמיע את מה שיש לו להגיד.

דוד רותם: את זה לא הבנתי – מה הקשר ממתי החוק הזה יחול לעניין שהוא - -

סוזנה רבינוביץ: כי עכשיו השר יכול לקבוע על מי זה יחול בלי שאותן חברות יכולות להביע את דעתן או להשמיע את דעתן בוועדה.

23591: ההערה שלך נכונה, אבל לתקנות עצמן – להוראות התחילה והוראות המעבר שיקבעו באותן תקנות.

סוזנה רבינוביץ: אבל אין תקנות, כי כרגע - - "השר יקבע".

23591: כשהשר יקבע את התקנות הוא - -

סוזנה רבינוביץ: אבל לא כתוב שהוא יקבע בתקנות.

23591: "יקבע" - הכוונה יקבע בתקנות.

23591: כשהשר קובע, כשנותנים סמכות לשר לקבוע משהו, זה לקבוע בתקנות.

23591: וכשהוא יקבע בתקנות הוא יהיה חייב להידרש לשאלת התחילה של התקנות והוראות המעבר של התקנות.

סוזנה רבינוביץ: והתקנות האלה גם יובאו לאישור הוועדה?

דוד רותם: לא.

דוד רותם: מה, אני לא סומך על שר האוצר?

דוד רותם: אני צריך לאשר אותו?

דוד רותם: יש לו ייעוץ משפטי, יש את פרקליטות המדינה, יש בג"ץ, יש בתי משפט מנהליים.

סוזנה רבינוביץ: אנחנו לא רוצים להגיע לשם.

סוזנה רבינוביץ: כאן זה המקום.

דוד רותם: אתם רוצים להגיע אלי?

סוזנה רבינוביץ: כן.

דוד רותם: כאן זה יותר גרוע, תאמינו לי.

23591: "הוראות מעבר 6.

23591: חוק זה לא יחול על חוזים אחידים שנכרתו לפני יום התחילה".

דוד רותם: אוקי.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: פה אחד.

דוד רותם: אושר לקריאה שניה ושלישית פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: אני מודה לכולכם, הישיבה נעולה.