ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 191, 2010-05-05 09:00

דוד רותם: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

דוד רותם: אנחנו נדון היום בדיון משולב.

קריאה: או-או.

דוד רותם: חבר הכנסת, אדוני סגן יושבת ראש הכנסת - יושב ראש הכנסת.

מגלי והבה: אתה מתגעגע שתהיה יושבת ראש, ואני לא רוצה להתערב בשלב זה בפוליטיקה של ישראל ביתנו.

מגלי והבה: ..

דוד רותם: אדוני סגן יושב ראש הכנסת, כפי שאדוני יודע, כשפותחים את הישיבה, צריך להצביע מייד אחרי זה, כך כתוב בתקנון, שההצבעה תהיה ככל הסמוך לפתיחת הישיבה.

דוד רותם: רבותי, אנחנו נדון בשני נושאים במשותף: הצעת חוק בתי הדין הדרוזיים (תיקון – כשירות קאדים), של חברי הכנסת חמד עמאר, יריב לוין, ליה שמטוב, אלכס מילר ורוברט אילטוב, ובהצעה לסדר-היום בנושא של בתי הדין הדרוזיים של חבר הכנסת סעיד נפאע.

דוד רותם: חבר הכנסת עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, אני מניח את הצעת החוק הזאת, אחרי שאני רואה שחוק בתי הדין הדרוזיים חוקק בשנת 1962 ולא היה שום שינוי מאז.

חמד עמאר: אז כשחוקק החוק, אולי הוא היה טוב ויכול היה לשרת את העדה הדרוזית, אבל היום בשנת 2010 אנחנו צריכים להתאים את החוק גם של קאדי מד'הב למצב של היום של 2010 ולהכניס שינויים מהותיים בחוק, כי אם ניקח את העניין של ההשכלה, החוק הקודם לא דיבר על שום השכלה.

חמד עמאר: אולי אז לא היו אנשי דת גם עם השכלה גבוהה ורצו להקל על העדה הדרוזית.

מגלי והבה: אני רוצה לתקן אותך, השכלה דתית היא לא פחות חשובה מהשכלה אקדמית, לפחות בעיני אלה שמאמינים.

חמד עמאר: אני מצדיק אותך, אדוני סגן יושב הראש.

דוד רותם: אני לא מצדיק אותך, אדוני, ואני רוצה להגיד לך שאני חושב שאחת הבעיות - -

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, השכלה דתית היא מאוד מאוד חשובה, אבל בעדה הדרוזית אין שום מוסד להשכלה דתית, שיכול לבוא ולהסתמך עליה.

חמד עמאר: אם היה לי מוסד כזה, יכול להיות שהייתי מצדיק אותך – מוסד דתי שיכול ללמד את הדת הדרוזית בעדה הדרוזית.

מגלי והבה: אני חושב שחבר הכנסת דווקא מסכים אתי, שיש לנו המוסד החשוב ביותר בחאצביא בלבנון.

חמד עמאר: אנחנו מדברים על ישראל, אנחנו חיים בישראל.

חמד עמאר: אם בחאצביא, נלך להביא קאדים מחאצביא.

דוד רותם: אני רוצה להבין, האם מותר ללמד את הדת הדרוזי, או שזה עובר מאבא לבן?

חמד עמאר: מותר ללמד, אבל אין לנו שום מוסד לחינוך דתי במדינת ישראל לעדה הדרוזית, ועל כן החוק דיבר על הכשרה דתית, על ההכשרה בדין הדרוזי.

חמד עמאר: אין לנו הכשרה זו.

חמד עמאר: אם היום אתה רוצה לבחור בקאדי מד'הב, קאדי מד'הב לא יכול להוכיח שהוא עבר בהכשרה דתית, כי אין לנו הכשרה דתית.

חמד עמאר: אין לנו הכשרה מתאימה בדין הדרוזי, ולכן אנחנו דורשים תואר ראשון לפחות, ותק של חמש שנים.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אנחנו ניכנס לסעיפים, נדון בהם ונתקדם.

סעיד נפאע: אני לא יודע איך לעשות את השילוב הנכון, כי ההצעה לסדר-היום היא במקורה הצעת חוק, שהפכה להצעה לסדר-היום, על פי הסכמה עם שר המשפטים.

דוד רותם: למה הסכמת?

מגלי והבה: היו מפילים לו אותה, ואז לא היתה הצעה ולא היתה הצעת חוק.

חמד עמאר: כי בחלק ממרכיבי ההצעה זה למעשה אותה הצעה - - -

דוד רותם: האם כדאי שאנחנו נתחיל לקרוא את החוק, ובכל סעיף אתה תעיר את ההערות שלך, או שאתה רוצה לתת הרצאה כוללת?

סעיד נפאע: לא, בסדר, אני מסכים.

23591: הסעיפים שאנחנו קוראים זה סעיפים שעשינו קצת תיקונים בהסכמה עם - - -

מגלי והבה: אבל אני רוצה להתייחס לפני.

מגלי והבה: אל"ף, אני רוצה לברך את חבר הכנסת חמד עמאר על היוזמה ועל הרצון.

מגלי והבה: היוזמה הזאת עלתה פעמים רבות בעבר, והרבה פעמים נפלה בדרך זו או אחרת.

מגלי והבה: חשוב לנו למסד את הנושא הזה.

מגלי והבה: אבל באותה נשימה, לפני שנתחיל לקרוא את הסעיפים ועם כל הכבוד לכולם, אנחנו צריכים לשמור כחברי כנסת דרוזיים, שלא תהיה לנו מעורבות יתר, כמו שבנושאים הדתיים של היהודים או של דתות אחרות לא מקובל שיתערבו להם בנושאים הדתיים.

דוד רותם: זאת אומרת, יש 16 חברי כנסת פה שלא מתערבים בעניינים הדתיים היהודיים.

דוד רותם: זה בדיוק 16 חברי כנסת, 11 מש"ס וחמישה מאגודה, הם לא מתערבים בעניינים הדתיים.

מגלי והבה: מאז שאני בכנסת, ותוכל לבדוק את זה, מעולם לא הצבעתי בנושאים הדתיים שיש בהם ניגודי אינטרסים, כשזה נוגע לאותה דת, ולכן גם חטפתי במפלגה שלי לא פעם אחת, כשלא הצבעתי איתה, כשזה היה נושא עקרוני, שיכול היה לפגוע באיש דתי כזה או אחר.

מגלי והבה: כך אני מצפה מחבריי בנושאים שקשורים לנו באמונה.

דוד רותם: אני מסכים אתך, שזה יהיה מאוד לא בסדר, אם אני אציע הצעת חוק שנוגעת לבתי הדין הדרוזיים ואני אשנה שם סדרי בראשית ואפגע.

דוד רותם: בזה אני מסכים אתך.

דוד רותם: אני חושב שתפקידכם הוא לייצג גם את העדה הדרוזית.

דוד רותם: לא אמרתי רק, אמרתי גם את העדה דרוזית, ואין ספק שכשיש בעיה של העדה הדרוזית, אין יותר טוב מאשר חברי הכנסת הדרוזים שיעלו את זה, אני חושב שאתם צריכים להעלות את זה, להסביר לנו ולדאוג שאנחנו לא נפגע.

דוד רותם: אבל אם אתה חושב, שנניח בהצעת חוק כזאת, יריב לוין ואני צריכים לצאת ולתת לכם להחליט כדי שאנחנו לא נתערב או שאנחנו צריכים להימנע מלהצביע, אני חושב שאתה טועה, כי אז לא יקרה דבר.

מגלי והבה: לא לזה התכוונתי, אני מדבר על נושאים מהותיים.

מגלי והבה: לשמחתי, חלק מהדברים תוקנו על ידי חברי חבר הכנסת חמד עמאר, במיוחד בנושא הבקיאות הדתית של אותם מועמדים, ואתה לא רואה שאני בין המועמדים האלה שהולכים להתמודד על התפקיד הזה.

דוד רותם: אתה הולך להתמודד?

דוד רותם: זה ג'וב טוב.

דוד רותם: תדע לך, זה עד גיל 70, אין בחירות, אין פריימריס בדרך.

מגלי והבה: אז בינתיים אני לא בקטע הזה ואני מסתפק באיפה שאני נמצא, אבל החשיבות היא – וזה חשוב להגיד לפרוטוקול – ואני שמח שיש פה יותר חברי כנסת, שגם מעורים וגם יודעים, וזאת המטרה, שהחוק הזה ייצא לדרך בצורה - -

דוד רותם: שלא יהיה שום ספק, אני רוצה להגיד לך שאנחנו לא נתערב לא בדברים מהותיים, ואני אציע גם לחבר הכנסת יריב לוין.

דוד רותם: בדברים מהותיים שקשורים לדין הדתי, אני לא אתערב, כי אני לא יודע.

דוד רותם: אני כבר אומר, זה לא יהיה נכון כשידונו בדברים מהותיים בדין העברי, כי שם אני לא מוכן להשאיר את זה להגמוניה של 16 חברי כנסת.

מגלי והבה: לכן אף פעם אני לא התערבתי.

דוד רותם: אני מוכרח לומר לך שיש לי הרושם שאתה יותר בקי בדין הדתי היהודי מאשר חלק מ-16 חברי הכנסת האלה.

יריב לוין: אדוני היושב ראש, רק הערה קצרה.

יריב לוין: אני בהחלט מכבד את הדברים שאמר כאן סגן יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת והבה, אבל אני חולק עליו בנקודה אחת.

יריב לוין: אני בהחלט רואה את עצמי כנציג ציבור, שבין היתר מייצג גם ציבור לא מבוטל מבני העדה הדרוזית, שתמכו במפלגה שלי ולא רק בה, ושפנו אליי וביקשו שאסייע ואתערב ואנסה לקדם את הנושא הזה.

דוד רותם: מה, גם הם טעו?

יריב לוין: אני חושב שהקשר והדרך המשותפת שלנו עם אחינו בני העדה הדרוזית לא יכול להצטמצם רק לגדר השותפות בצבא והנטל הביטחוני.

יריב לוין: הוא צריך לבוא לידי ביטוי בכל התחומים.

יריב לוין: כאשר נושא כזה עולה, והוא עולה מתוך השטח ומתוך האנשים, ולאחר מכן מתוך בקשה ורצון גם של חבר הכנסת עמאר וגם של סגן השר איוב קרא, שביקשו ממני להצטרף ולקחת חלק במהלך הזה ולסייע בידם לקדם את הנושא הזה, אני חושב שלא רק שזה לגיטימי, אלא זו גם חובתי, ומכאן העובדה שאני שותף להצעת החוק הזאת ונמצא כאן, והיא בעיניי חשובה לא פחות ונוגעת לי לא פחות מאשר כל הצעת חוק אחרת.

סעיד נפאע: אני חושב שהחוק כפי שהוא מנוסח, עונה על הצרכים, לפחות בחלק הזה, הן משום התערבות כלשהי בעניינים שאסור להתערב, ואני חושב שחבר הכנסת עמאר הצליח לנסח את זה בצורה שלא תפגע באף אחד, ולהפך.

דוד רותם: אני אגיד לך את האמת, יש לי בעיה עם סעיף (א)(2).

מגלי והבה: לי יש בעיה עם סעיף 1.

23591: רק אני אעיר שהנוסח שאנחנו קוראים זה לא הנוסח שעבר בקריאה טרומית, זה הנוסח שישבנו עם חבר הכנסת עמאר ועם משרד המשפטים ועשינו תיקונים בתיאום: "תיקון סעיף 9 1.

23591: בחוק בתי הדין הדרוזיים, התשכ"ג-1962, במקום סעיף 9 יבוא – 9.

23591: (א) כשיר להתמנות קאדי-מד'הב יהיה כל דרוזי שהוא – (1) בעל ותק של 5 שנים לפחות כאיש דתי דרוזי ויש לו נגישות לכתבי הדת הדרוזית ולכתבי הפרשנות שלה".

דוד רותם: איש דתי דרוזי או איש דת דרוזי?

23591: מייד אני אסביר את כל הנקודות.

חמד עמאר: "או לכתבי הפרשנות", אנחנו סיכמנו על זה.

23591: אני אקרא את הכול, ואז אני אעיר על כל הנקודות שטעונות עוד בירור: "אישור על התקיימותו של תנאי זה יינתן על ידי יושב ראש המועצה הדתית הדרוזית, על פי המלצת הסאיס המכהן בבית התפילה הדרוזי (חילווה) במקום מושבו של המועמד".

23591: יש פה כמה נקודות.

23591: הנקודה הראשונה היא המונח של איש דת, הניסוח המקורי היה איש דת.

23591: מכיוון שאנחנו דיברנו עם חבר הכנסת עמאר והבנו שהכוונה היא לאדם דתי, לא לאדם שנושא בתפקיד רשמי של איש דת, אלא לאדם דתי, שינינו את הניסוח לאיש דתי ולא לאיש דת.

דוד רותם: סליחה שאני שואל, בעדה הדרוזית יש גם אנשים לא דתיים?

מגלי והבה: בוודאי, כל הפורום שיושב פה.

דוד רותם: הבנתי, אף אחד מכם לא שייך לעדה החרדית.

דוד רותם: ..

קריאה: - - - מפד"ל.

דוד רותם: האמת היא שאתה היחיד שצודק, כי העדה החרדית, אני לא בטוח שהם דתיים, אבל יש לי שאלה.

דוד רותם: בוא נאמר שאני לא דתי, אני לא הולך להתפלל, אבל אני מכיר את הכתבים הדרוזיים.

סעיד נפאע: אתה לא יכול, אם אתה לא דתי, כי אסור.

חמד עמאר: אין לנו נגישות לספרי הדת.

דוד רותם: אין אצלכם לחזור בתשובה או לחזור בשאלה?

סעיד נפאע: יש.

דוד רותם: אני למדתי 22 שנה בישיבה, אני בקי בכתבים הדרוזיים, אני התפללתי עד גיל 40 חמש פעמים ביום.

דוד רותם: בגיל 40 החלטתי: מספיק, אני רוצה להתחיל לחיות חיים טובים, אני לא יכול להתמנות?

דוד רותם: אני בקי בכתבים, אבל אני לא דתי.

סעיד נפאע: אתה יכול אחרי חמש שנים.

חמד עמאר: אחרי חמש שנים, כי אנחנו מבקשים חמש שנים איש דת.

דוד רותם: לא, אתם מבקשים חמש שנים איש דתי, ואני כבר 22 שנה הייתי איש דתי.

דוד רותם: עכשיו אני לא דתי.

חמד עמאר: אתה יצאת מהקבוצה.

חמד עמאר: לפי הדת הדרוזית, אתה כבר לא דתי.

דוד רותם: בקיצור, זאת כפייה דתית, אתה שם לב?

דוד רותם: זה לא רק אצל אגודה ואצל ש"ס, זה גם אצלכם.

יריב לוין: הוא לא שופט אזרחי.

דוד רותם: דיין בבית דין רבני.

יריב לוין: אבל הוא דיין בבית דין דתי במהותו.

יריב לוין: זה בעיניי סביר שהוא יהיה דתי.

דוד רותם: אישה יכולה להיות?

קריאה: לא.

מגלי והבה: לא נכון.

חמד עמאר: החוק לא מדבר על זה.

דוד רותם: הוא כן מדבר, ברגע שהוא אומר שצריך להיות איש דתי.

דוד רותם: אישה יכולה להיות דתייה?

חמד עמאר: כן, החוק לא נוגע בזה.

מגלי והבה: יש הקלות עם נשים יותר מאשר עם גברים.

מגלי והבה: אישה דתייה נחשבת אצלנו מגיל אפס עד שהיא עוברת את כללי הדת, שקבעו אנשי הדת.

דוד רותם: אני הייתי עכשיו בארצות הברית.

דוד רותם: אחת הטענות שבאו אליי שם הרפורמים והקונסרבטיבים זה למה האורתודוקסים לא מאפשרים לנשים שלהם להתפלל בכותל עם ספרי תורה.

דוד רותם: אמרתי: חבר'ה, אני לא מבין אתכם, אני הייתי שמח מאוד, אם אשתי היתה הולכת להתפלל ואני הייתי נשאר במיטה, מה אתם רוצים להתהפך?

חמד עמאר: אצלנו בחוק לא נוגעים באישה, אין פסול באישה, אבל - -

23591: הנקודה השנייה היא העניין של הנגישות, ופה אמרו חברי הכנסת שהיתה שאלה האם לכתוב:

23591: כתבי הדת הדרוזית וכתבי הפרשנות או כתבי הפרשנות, כשתי חלופות או כתנאים מצטברים.

מגלי והבה: אני לא חושב שתפקידנו גם בחוק לציין את כתבי הפרשנות שלה, כי אחר כך אנחנו מסמיכים.

מגלי והבה: גם בנושא ההסכמה אני לא רוצה לשנות מהנוהל הקיים.

דוד רותם: מה זה כתבי הפרשנות?

מגלי והבה: אני לא הייתי נכנס לדבר הזה, כי כתוב אחר כך: "אישור על התקיימותו של תנאי זה יינתן על ידי" לא "יושב ראש המועצה הדתית הדרוזית", אלא נשיאות בית הדין המד'הבי.

מגלי והבה: היום מי שרוצה להיות מועמד, מי שבוחן ומי שמאשר זה אותם קאדי מד'הב, שזה נשיאות בית הדין עצמו, היושבת עם המועמד.

דוד רותם: השאלה היא רק מה אנחנו דורשים שהם יאשרו - הם צריכים להסביר שאני דתי ושיש לי נגישות לכתבי הדת ולכתבי הפרשנות, או בלי כתבי הפרשנות?

דוד רותם: מה זה כתבי הפרשנות?

מגלי והבה: אני לא נכנס לזה.

ראמי טרביה: שמי ראמי טרביה, ואני היועץ המשפטי של בתי הדין הדרוזיים.

ראמי טרביה: אני אבקש להתייחס לנקודה הזאת.

דוד רותם: אין בעיה, כשחברי הכנסת יגמרו להתייחס, אתה תתייחס.

סעיד נפאע: אולי לפני זה, היות והתנאים הם מצטברים, לא חלופיים, להפך, חשוב שזה יהיה.

סעיד נפאע: למשפט הזה "ולכתבי הפרשנות שלה" יש משמעות.

סעיד נפאע: אנשי הדת הדרוזיים נחלקים לשני חלקים, כששני התנאים מצטברים כדי למנוע מאותו איש דת דרוזי שהוא מועמד בעל אפשרות רק לעיין בכתבי הפרשנות של הדת הדרוזית.

דוד רותם: אה, יש שלבים.

סעיד נפאע: יש שתי קבוצות.

סעיד נפאע: מי שעבר עבירה של רצח, של זנות, אסור לו לעיין בכתבי הדת המקוריים.

סעיד נפאע: אבל אותו אדם שאמור להיות – או מוצע להיות – קאדי מד'הב, חייבים שני התנאים להיות מוחלים עליו, שאין לו מניעה כזאת.

סעיד נפאע: אם יש לו מניעה אחת, הוא לא כשיר.

סעיד נפאע: לכן כשהתנאי הזה מצטבר, זה חיוני.

חמד עמאר: חשוב לנו מאוד שהסעיף הזה יהיה.

חמד עמאר: אני מוכן לקבל את מה שכתוב בחוק.

23591: שזה יהיה "ו"?

חמד עמאר: "ו".

ראמי טרביה: כמו שהסביר חבר הכנסת הנכבד, יש שני שלבים להתקבל לדת הדרוזית, או שני סוגים של אנשי דת דרוזיים: אחד שיכול לעיין, לקרוא וללמוד את כתבי הפרשנות, והשני הוא זה שמתקבל ומאשרים לו ללמוד ולעיין בספרי הדת.

ראמי טרביה: לסוג הראשון מותר רק לעיין וללמוד בספרי הפרשנות, ולמעשה, זאת דרגה יותר נמוכה מאיש דת מובהק.

דוד רותם: זה תואר ראשון ותואר שני.

ראמי טרביה: לא, לא בדיוק, אבל הגישה היא למנות קאדי מד'הב שהוא איש דת, ולא רק איש דת שמותר לו לעיין וללמוד את כתבי הפרשנות, וכי למה?

דוד רותם: בסדר, הבנתי.

ראמי טרביה: לא, צריך לחדד את הנקודה, מאחר שחוק המעמד האישי של העדה הדרוזית - ויש גם התקנות - בסעיפים רבים מסתמך על הדת, והוא גם מפנה, וקאדי שיישב בדין לא יידע את המניפולציות ואת השימוש בסעיפים ולבסס החלטות, שמבוססות על פי הסעיפים ומסתמכות על הדת.

ראמי טרביה: אין מה להתלבט כאן, הוא צריך להיות איש דת שיש לו נגישות משני - - -

דוד רותם: אני מבין שגם אצלכם יש רבנים של ש"ס ורבנים של יהדות התורה, ושצריך לקבל את ההסכמה של יהדות התורה, ש"ס זה לא מספיק.

מגלי והבה: עם כל הכבוד לארבעתנו, אני חושב שאנחנו לא המוסמכים להחליט מבחינה דתית, הלכתית.

מגלי והבה: מי שחזר בתשובה - אתה יודע מה?

מגלי והבה: ניקח את הדוגמה, עזוב את הדברים הרעים של זנות וכולי, נלחמת והרגת אנשים, חזרת בתשובה ועברה עליך כל מסכת הדברים, חזרת בתשובה וקיבלו אותך - -

דוד רותם: אתה לא יכול.

דוד רותם: דוד מלך ישראל, מלך ישראל, כולנו שרים ברחוב "דוד מלך ישראל", כשאנחנו לא שרים "אריק מלך ישראל" – הוא לא יכול היה לבנות בית מקדש.

דוד רותם: אמרו לו: אדוני, ידיך דמים שפכו, הבן שלך יבנה.

דוד רותם: חבר הכנסת מגלי והבה, אתה צודק בהחלט - - -

סעיד נפאע: היות ואני עורך דין - -

דוד רותם: אתה עורך דין?

יריב לוין: חבר לשכה.

דוד רותם: אני כיבדתי אותך כל הזמן הרבה יותר...

סעיד נפאע: אחד המקורות החשובים ביותר בדין הדתי הדרוזי זה מה שנקרא "שארט אילאילמאם", זה מן פרק כזה שהוא בתוך כתבי הדת, ואין בפרשנות.

סעיד נפאע: אדם שאסור לו לגשת לאותו חומר בתוך כתבי הדת, לא יכול להיות קאדי מד'הב.

דוד רותם: אני בהחלט מקבל את הגישה של סגן יושב ראש הכנסת, שאלה שאלות של הדת הדרוזית, ובאמת אני לא רוצה להיכנס אליהן.

דוד רותם: הרי אנחנו מדברים בהכנה לקריאה ראשונה.

דוד רותם: כשאנחנו נכין את זה לקריאה השנייה והשלישית, אני אבקש מכם להביא את אנשי הדת המומחים לדברים האלה, כדי שלא נסמוך על ויכוח בין חברי כנסת.

חמד עמאר: אין לנו בעיה.

מגלי והבה: אני לא מתווכח.

דוד רותם: הוא לא מתווכח, הוא רק חושב שאתם לא צודקים.

מגלי והבה: אני הולך לעשות יותר מזה, אני הולך לקבל פרשנות של אנשי הדת בהר הדרוזים ופרשנות של אנשי הדת בלבנון.

מגלי והבה: מבחינה דתית הלכתית, אני לא חושב שיש מישהו בחדר הזה שמוסמך לתת לנו את התשובה הזאת, ואני לא מדבר כרגע לא על אינטרס פוליטי ולא על אינטרס - -

דוד רותם: אתה הולך לשאול איזה דרוזים?

מגלי והבה: בהר הלבנון ובהר הדרוזים, כי בנושא הדתי אין לנו הפרדה, וגם יש להם סמכות.

דוד רותם: אני רק מבקש שלא תיסע לבקר אותם.

מגלי והבה: דרך אגב, יש לנו דרכים גם להיות בקשר איתם, בלי לנסוע.

חמד עמאר: אני אתן לך הצעה יותר קלה.

חמד עמאר: במקום שתתייעץ איתם, תיכנס באינטרנט לחוק קאדי מד'הב ודרוזי לבנוני, ואתה לא תצטרך לשאול אף אחד, כי הוא מדבר על הסעיף הזה.

חמד עמאר: תיכנס לשם, ואז לא תצטרך לנסוע לשם ולא תצטרך להגיע לאף אחד ולשאול, כי החוק שלהם מדבר על הנקודה הזאת והחוק הזה נוגע בנקודה הזאת והחוק נותן מה שאנחנו נתנו כאן.

דוד רותם: הוויכוח הזה נגמר.

דוד רותם: כשנכין את זה לקריאה שנייה ושלישית, אני אבקש מחברי הכנסת הדרוזים ומהיועץ המשפטי של בתי הדין הדרוזיים - - -

ראמי טרביה: יש עמדה של ההנהגה הדרוזית משנות ה-70 שמדברת על זה.

דוד רותם: אנחנו נמצאים בהכנה לקריאה ראשונה.

דוד רותם: אתה יודע מה קרה מאז שנות ה-70 ועד היום?

ראמי טרביה: זה עדיין שריר וקיים, אותה דעה - מוסכמת גם.

דוד רותם: אני כבר גיליתי שפסקי דין וחוות דעת הלכתיות משתנות תוך שלוש שעות.

ראמי טרביה: אצל דרוזים קשה קצת לשנות דעות.

23591: נקודה נוספת היא העניין של האישור על התנאי הזה.

23591: בניגוד לתנאים האחרים שהוצעו, זה תנאי שלוועדה הממנה אין כל כך כלים לדעת האם באמת אותו אדם הוא איש דתי ויש לו נגישות וכולי.

23591: בעניין הזה דיברנו עם חבר הכנסת עמאר למצוא מנגנון, שיהיה אפשר לדעת שכאשר הוועדה הממנה באה לבדוק את אותו מועמד, יהיה לה כל המידע שהיא תוכל לקבל שאכן מדובר במועמד שענה על התנאי הזה.

23591: המנגנון שמצאנו הוא שהגוף הדתי המוסמך – שמה שאנחנו הבנו מחבר הכנסת עמאר, שזה הסאיס – הוא זה שנותן את ההמלצה, הוא זה שמכיר את האדם במקום מושבו, הוא נותן את ההמלצה, ומי שנותן את האישור הפורמאלי זה יושב ראש המועצה הדתית.

23591: הסיבה שבנינו את המנגנון הזה היא שמי שנותן את האישור צריך להיות אדם שמרות המדינה חלה עליו, ולא אדם פרטי.

23591: לכן יושב ראש המועצה הדתית, שהוא אדם שהוא מטעם המדינה, הוא זה שייתן את האישור הפורמאלי בסוף, אבל זה יהיה רק בהמלצה של אותו גורם דתי שמכיר את המועמד.

דוד רותם: גם בנושא הזה יש לי הצעה.

דוד רותם: מכיוון שבקריאה השנייה והשלישית יבואו לפה אנשי הדת, גם בנושא הזה אני ארצה לשמוע מה עמדתם, מי לדעתם צריך להיות בעל הסמכות, כי אני אומר לכם שוב, אני מנסה להעתיק את זה כל הזמן ליהודים.

דוד רותם: אני רק חושב על זה, מה היה הרעיון, סאיס זה גבאי או רב?

חמד עמאר: סאיס זה איש שמנהל את החילווה.

דוד רותם: מנהל מאיזו בחינה?

דוד רותם: דתית?

חמד עמאר: דתית.

דוד רותם: בקיצור, הרב של בית כנסת.

דוד רותם: אתם מבינים שבמדינת ישראל לרב של בית כנסת לא מוכנים לתת שום זכויות, כי לא מאמינים לו, אז אני רוצה לשמוע את אנשי הדת שלכם.

חמד עמאר: אבל אצל הדרוזים הוא היחיד שיכול לדעת מתי אותו אדם נהיה דתי ואם יש לו נגישות לספרי הדת או לספרי הפרשנות.

חמד עמאר: הוא היחיד שיכול לדעת, ואז הוא נותן את האישור.

מגלי והבה: בנקודה הזאת אין לנו ויכוח.

דוד רותם: לסאיס יש גישה לכתבי הדת?

חמד עמאר: בטח, רק אם יש לו גישה, הוא יכול להיות סאיס.

דוד רותם: כתבי הדת נמצאים בכל בית חילווה?

מגלי והבה: בכל בית ובכל - -

דוד רותם: מה זה בכל בית?

דוד רותם: בכל בית אין לך מה לעשות עם זה.

מגלי והבה: אני לא איש דתי ויש לי ספרי הדת שלנו.

דוד רותם: ואסור לך להסתכל בהם?

מגלי והבה: בוא נגיד שיש לי אישור להסתכל, אבל לא לעשות בזה שימוש.

חמד עמאר: בגלל שאשתי דתייה, יש לי ספרים בבית.

חמד עמאר: הלכתית אסור לו להסתכל.

חמד עמאר: יש לי ספרים, כי אשתי דתייה.

חמד עמאר: אני לא מסתכל ולא חושב להסתכל – אם אני אהיה איש דת, אני אסתכל.

חמד עמאר: אני הולך לפי ההלכה הדרוזית, ואני עומד בזה.

חמד עמאר: אם הוא לא - -

דוד רותם: יש לו אישור.

דוד רותם: הסאיס נתן לו אישור.

חמד עמאר: הסאיס לא יכול לתת אישור.

מגלי והבה: דרך אגב, היום מי שקובע ובוחן את האימאמים ואת בעלי התפקידים זה נשיאות בית הדין המד'הבי, שהיא המוסמכת, וזה גם מקובל על המועצה הדתית.

דארין דניאל: זה המועצה הדתית.

מגלי והבה: תסלחו לי, לא המועצה הדתית.

דוד רותם: נשיאות בית הדין.

מגלי והבה: הנה, יש לנו פה יועץ משפטי.

ראמי טרביה: קודם כל כדי לדייק, אין נשיא בית דין, אין נשיאות עדיין.

מגלי והבה: אנחנו כבר חיים כמה שנים עם המצב הזה, שאותו בית דין מד'הבי, כולם שותפים להחלטה בנושא הזה, ולכן אנחנו לא רוצים לתלות את זה באדם אחד ובאיש אחד, שאם הוא לא יהיה לדוגמה יושב ראש המועצה – נגיד, אם אני לא חבר מועצה, ניקח את ישראל ביתנו, אז אני לא אוכל לקבל.

מגלי והבה: אנחנו לא רוצים להגיע למצב כזה.

חמד עמאר: אין מצב כזה, זה עניין טכני.

דוד רותם: בבית הדין שלכם אין אשכנזים וספרדים?

דוד רותם: - - -

מגלי והבה: אני מתכוון שברגע שנותנים את זה רק לסמכות של אדם אחד - - -

חמד עמאר: אבל זה עניין טכני.

חמד עמאר: מי שהיה צריך לאשר זה הסאיס, אבל בגלל שלסאיס אין שום מעמד משפטי במדינת ישראל, הוא נותן את ההמלצה ומי שמאשר הוא מי שיש לו מעמד במדינת ישראל, זה רק עניין טכני.

מגלי והבה: זה לא עניין טכני, כי אתה יודע שבתוך העדה שנים רבות היו המלחמות האלה.

דארין דניאל: אני רוצה להבהיר כמה דברים.

דארין דניאל: קודם כל, לגבי ההצעה עצמה, אין ספק שזאת שאלה של מדיניות, שמעלה שאלות דתיות שיש חשיבות לנוכחות אנשי הדת.

דארין דניאל: לגבי ההפרדה בין המועצה הדתית לבין בית הדין הדתי, זאת עמדה לאורך כל הדרך לגבי כל בתי הדין הדתיים, בית דין דתי – יש לו תפקיד שיפוטי, לא מעבר לכך.

דארין דניאל: התפקיד של מועצה דתית זה בדיוק אותו תפקיד, נגיד שזאת מקבילה של הרבנות הראשית.

דארין דניאל: זה נכון שהיום יש בלבול.

דארין דניאל: אין נשיא בית דין דתי היום, יש בלבול בין שתי הפונקציות, אבל במישור של חקיקה וראיה משפטית, במיוחד כשאנחנו מנסחים סעיף חוק, אנחנו מחויבים לשמור על ההפרדה.

דארין דניאל: אי אפשר לתת הסמכה לבית דין דתי או לנשיא בית דין דתי לקבוע דברים ששייכים למישור העדתי של ניהול העדה וכדומה.

דארין דניאל: העמדה שלנו כמשרד המשפטים לגבי הסיפא של הסעיף – זה לא היה בנוסח המקורי של ההצעה, אני חייבת לבדוק לקראת קריאה שנייה ושלישית מה העמדה של שר המשפטים בעניין.

דארין דניאל: לכאורה, הסעיף הקודם שדיבר על הכשרה בדין הדתי, בעצם לא היתה הכשרה, זו היתה פיקציה.

דארין דניאל: הסעיף הזה מגיע לוועדת המינויים כמו שהוא.

דארין דניאל: ועדת המינויים בחנה את האנשים, אני מניחה שתוך התייעצות ותוך התחשבות באנשי הדת שהם בקשר שוטף עם משרד המשפטים.

דארין דניאל: הדברים התנהלו באוויר, בלי שהחוק באמת ישקף את המציאות.

דארין דניאל: היום אנחנו באים ומעגנים בחוק את מה שצריך - -

דוד רותם: זה דבר שהוא מקובל.

דארין דניאל: אנחנו באים ואומרים: יש שתי אופציות, יש האופציה לא להזכיר בכלל את האישור הזה, לא להתייחס לזה נכון לעכשיו, לבוא ולהגיד: איש דת דרוזי, והפרטים פה הם באמת לשיקול דעתם של האנשים הדתיים שנוגעים בעניין וההנהגה הדתית, ועדיין להביא את הדברים לוועדת המינויים, כמו שהדבר עד עכשיו הגיע לוועדת המינויים.

דארין דניאל: יש אפשרות לקבוע מנגנון של אישור פורמאלי, שהאמת היא שהאישור הזה לא שונה במהותו מהאישור לתואר ראשון.

דארין דניאל: הרי תואר ראשון אתה מקבל אישור, תעודה.

דארין דניאל: אותו דבר יכולת לבוא לוועדת המינויים עם תעודה, אבל הדברים האלה הם שאלות מאוד רגישות, שלדעתי כמו שאמר כבוד היושב ראש, שזה יהיה לקריאה שנייה ושלישית, אין לנו שום בעיה.

דוד רותם: כל מה שאת אמרת עד לרגע זה זאת עמדת משרד המשפטים?

דארין דניאל: עמדת משרד המשפטים, שלגבי המקיים חמש שנים לפחות איש דת - -

דוד רותם: לא, לגבי העניין שצריך להפריד בין בתי דין.

דארין דניאל: אין ספק, זאת עמדה שאנחנו מציגים.

דוד רותם: לא, אני מקווה שתציגו אותה גם כשנדון ברבנות הראשית ובבתי הדין הרבניים.

דארין דניאל: אדוני, כשמדברים על חוק בתי הדין, זה בתי הדין.

דארין דניאל: זה נכון שיש פונקציות למועצה הדתית, אין לי שום בעיה עם זה, אבל במישור המשפטי, אני לא יכולה לתת סמכות לנשיא בית הדין הדתי, סמכות שהיא מנהלית ששייכת למועצה הדתית רק בגלל שבפועל יש בלבול בין הפונקציות, אין כזה דבר.

יריב לוין: אני רוצה להצטרף לדברים האלה.

יריב לוין: אל"ף, בעיניי מצב שבו אדם אחד קובע, אני מבין שהרעיון הוא שהקביעה שלו תהיה מבחינה פורמאלית ולא מהבחינה המהותית.

יריב לוין: אם זה כך, קודם כל זה צריך להיות כתוב כך ברחל בתך הקטנה, כי כרגע התוצאה היא שיש גורם שממליץ בפניו, והוא הגורם המאשר, כלומר ועל פיו יישק דבר והוא היחיד שיכול להחליט.

יריב לוין: יכול להיות שאם אני אלך באותו קו שהוצע כאן קודם, אולי אנחנו יכולים לבוא ולומר שנשאיר ונאפשר לוועדה לדון ולקבל את ההחלטה, כאשר המועמד יצטרך לבוא עם המלצה של אותו סאיס, ללא צורך באישור, כלומר: אנחנו נשאיר את התנאי שתהיה המלצה; מי שאיש הדת שבא אתו במגע יומיומי לא ממליץ עליו, לא יוכל לעבור את תנאי הסף, אבל משעה שישנה המלצה של האיש המקומי, נשאיר לוועדה לקבל את ההחלטה.

יריב לוין: למה לנו לעבור עוד אינסטנציה בדרך?

דוד רותם: אני בקושי מצליח להסתדר ולהכניס את הראש שלי בין אריות הדת היהודית, ושם אני קצת יותר מבין.

דוד רותם: מדובר פה בשאלה שבמהותה עשויה להעלות שאלה דתית.

דוד רותם: כשנכין לקריאה שנייה ושלישית, יהיו פה אנשי דת, אנחנו נתייעץ איתם, נשמע את עמדותיהם.

חמד עמאר: מה שהציע חבר הכנסת לוין בישיבה שאני קיימתי עם משרד המשפטים זאת ההצעה שלי שהסאיס ייתן את האישור, אבל העמדה של משרד המשפטים היתה שלסאיס אין שום מעמד משפטי, ואז אנחנו אמרנו שבשביל האישור הפורמאלי - - -

מגלי והבה: אבל הבעיה שלנו שאדם אחד הוא זה שיקבע את האישור הפורמאלי אפילו.

מגלי והבה: דרך אגב, היום מי אם לא שופטי בית הדין בוחנים את האימאמים ונותנים להם את התפקיד - -

ראמי טרביה: צריך לדייק בעניין ההפרדה בין המועצה הדתית לבין - - -

מגלי והבה: עזוב את המועצה הדתית, מי היום נותן את האישור לאימאם הדרוזי לתפקד?

ראמי טרביה: יש הפרדה.

מגלי והבה: מי נותן את האישור?

חמד עמאר: בואו לא ניכנס לנושא הזה.

דוד רותם: אנחנו יושבים פה, פוליטיקאים מצד אחד ואנשי מקצוע מצד שני, חסר לי פה היהלום שבכתר, אין לנו פה אנשי דת.

דוד רותם: אני מבטיח לכם שבהכנה לקריאה שנייה ושלישית יישבו פה אנשי דת, אחרת אני לא אקיים את הישיבות.

דוד רותם: אני ארצה לשמוע.

דוד רותם: מספיק זה אצל היהודים.

מגלי והבה: מה הבעיה לדחות ולהביא את אנשי הדת לפה?

דוד רותם: יש לי קריאה שנייה ושלישית, אני מכין אותה רק לראשונה.

מגלי והבה: אבל אתה קובע עובדות.

דוד רותם: אני לא קובע שום עובדות.

מגלי והבה: שאתה מצביע על זה.

דוד רותם: הכול רשום בפרוטוקול, שיש לך הסתייגות בנושא הזה.

יריב לוין: רוצים להתקדם.

חמד עמאר: בקריאה השנייה והשלישית אנשי הדת יגיעו, אנשי הדת הוזמנו.

דוד רותם: רבותי, אנחנו ממשיכים לסעיף (2).

23591: "(2) בעל תואר בוגר מאת מוסד מוכר לפי סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958".

דוד רותם: אני זוכר שבמקור היה כתוב בעל תואר במשפטים.

דוד רותם: אני דווקא תמכתי בתואר במשפטים, ואני לא מסכים ל"בעל תואר בוגר", ואני אגיד לכם למה.

דוד רותם: מדובר באדם שצריך לשפוט.

דוד רותם: יש כל מיני כללים במשפט, שחשוב ששופט יידע אותם, מעבר לדינים הדתיים.

דוד רותם: לו הייתי יכול שגם בבתי הדין הרבניים יהיה כתוב רק עורכי דין, הייתי שמח.

דוד רותם: אדם הולך ועושה תואר בספרות יידיש של ימי הביניים, זה מכשיר אותו להיות קאדי?

מגלי והבה: ההשכלה שלו היא לא ההשכלה המשפטית, אלא ההשכלה הדתית.

מגלי והבה: עכשיו התווכחנו לפני שנייה על הבקיאות של אותו איש דת בפרשנות של ספרי הדת, כי על פיהם הוא דן, ולא על פי החוק.

דוד רותם: אני מודיע לפרוטוקול, שבהכנה לקריאה שנייה ושלישית, כשיהיו פה אנשי הדת, אני אשאל אותם, האם הם לא חושבים שזה טוב יותר שזה יהיה תואר במשפטים או בתחום שקרוב לזה.

סעיד נפאע: יגידו לך לא.

דוד רותם: יגידו לי לא, אז זה יהיה לא.

סעיד נפאע: אבל יגידו לך לא כשיקול אובייקטיבי.

דוד רותם: רבנים, קאדים ואנשי דת, אני לא מוכן להסכים שהם אומרים משהו שהוא לא אובייקטיבי, זה לא.

דוד רותם: כדי שאף אחד לא יגיד לי אחר כך: עניין שלא התכוונו ולא ידענו ולא אמרנו, אני אומר לכם שאני ארצה לחזור בנושא הזה.

חמד עמאר: בהצעה המקורית ביקשתי שיהיה בנושא עורך דין, אבל אחרי שישבתי עם אנשי הדת והמועצה הדתית, התברר לנו שאם נלך לוותק של חמש שנים, יהיו לנו כמעט אפס מועמדים, ואני לא רוצה להגיע למצב שיש לי אפס מועמדים לקאדי מד'הב.

דוד רותם: אין עורכי דין דרוזים שהם גם דתיים חמש שנים?

חמד עמאר: גם אנשי דת, גם ותק חמש שנים - -

סעיד נפאע: היות שיש עכשיו סבב מינויים, עד הסבב הבא יהיו.

חמד עמאר: אולי עד הסבב הבא, אבל עכשיו לא, ולכן הייתי מוכן להתפשר על הנושא.

ראמי טרביה: ברשות היושב ראש, אני רוצה להתייחס לעניין הזה.

ראמי טרביה: ההצעה של בוגר נראית לנו הצעה שבאמת תקדם את בתי הדין מהמצב שהם שרויים בו לפי המצב של החוק דהיום.

ראמי טרביה: במה הדברים אמורים?

ראמי טרביה: תואר בוגר – וגם יש בהמשך הקביעה של ועדה בוחנת – גם יכול להיות משפטן וגם יכול להיות עורך דין, שיש לו גם תואר בוגר במשפטים, ומן הסתם ועדה בוחנת שתוקם היא ועדה סטטוטורית, ועדה מהימנה, שמוקמת על פי חוק, והיא תקבע את הכללים, ומן הסתם תעדיף עורך דין שניגש כמועמד על פני בעל תואר ביידיש או ספרות של ימי הביניים.

דוד רותם: מכיוון שזאת ועדה סטטוטורית מהימנה, היא מן הסתם תבחר, אבל מכיוון שאני יודע איך בוחרים בוועדות האלה, מן הסתם אל תסמוך על שום דבר.

23591: עניין נוסף, חבר הכנסת רותם – כפי שנראה בהמשך, הכנסנו את העניין של ועדה בוחנת, שלא היתה קיימת עד היום, מתוך מטרה שבאמת הוועדה הבוחנת תשלב בחינה שנוגעת לא לדין הדתי הדרוזי, אלא לדינים שנוגעים לכל דיין; עניינים של כשרות משפטית, של ירושה, של דברים שנוגעים למעמד האישי, שחלים גם על הדיינים הדרוזיים.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, יש גם אפשרות ללכת לבעל תואר בהשכלה גבוהה בעדיפות לבעל תואר במשפטים.

דוד רותם: בחוק אני לא כותב "בעדיפות", אין בחוק "בעדיפות".

דארין דניאל: הבעיה שלנו היתה אם לפרש בחוק איזה תואר, כי כשזה מקצוע, קל לך להגיד, אבל כשזה חוגים של אוניברסיטאות, כל פעם פותחים חוג חדש.

דוד רותם: איך הצלחתם בחוק בתי המשפט להכניס את זה?

דוד רותם: איך הצלחתם בחוק בתי המשפט לכתוב שהוא בעל תואר במשפטים?

דארין דניאל: לא, משפטים זה בסדר.

דארין דניאל: הבעיה שלנו שרצינו להרחיב מעבר למשפטים רק בגלל שהמציאות בשטח היא אפס מועמדים.

דארין דניאל: אז אפשר היה לקבל גם מי שיש לו תואר בסוציולוגיה, בכפוף לבחינה הזאת, שתיתן לו את הרקע המשפטי.

דוד רותם: אין שום בעיה.

דארין דניאל: אני מוכנה לבחון את זה עוד הפעם, האם יש בחקיקה אחרת איזשהו צמצום לתארים רלוונטיים.

דארין דניאל: אין לי שום בעיה עם זה, להפך, אני אבדוק את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

קריאה: לפחות מדעי החברה.

דארין דניאל: עדיין זה גם יגיע לוועדת המינויים.

דארין דניאל: ועדת המינויים, בין יתר שיקוליה, תשקול גם את זה.

דארין דניאל: אני מניחה שהדברים לא יגיעו לכך שאדם שיהיה עם סטטיסטיקה יבוא ויהיה - - -

תמר אדלשטיין-זקבך: אני מבינה את הקושי שהוצג פה לגבי אנשים שממלאים את התנאי של תואר במשפטים.

תמר אדלשטיין-זקבך: אני רוצה להציג את העמדה של מי שאנחנו מייצגות, של הנשים, שבתי הדין הדרוזיים, כמו בתי הדין האחרים, מתעסקים בעיקר בנושאים של מעמד אישי.

תמר אדלשטיין-זקבך: בנושאים האלה, הדין הדתי – אני לא מדברת לגבי הדין הדרוזי, שאותו כמובן אני לא מתיימרת להכיר, אבל בדין הדתי יש פעמים רבות הפליה כנגד נשים.

דוד רותם: על איזה דין דתי את מדברת?

תמר אדלשטיין-זקבך: דינים דתיים אחרים.

דוד רותם: בוועדה הזאת אין הרצאות כלליות.

דוד רותם: תגידי לי איזה דין דתי, ואנחנו עוסקים בדרוזים.

דוד רותם: אם אתם לא מכירים את הדין הדרוזי, אתם לא יכולים להגיד שהוא מפלה או לא מפלה, ולכן זה לא שייך.

תמר אדלשטיין-זקבך: גם אם אין עניין ספציפי של הפליה בדין הדרוזי, לדעתנו יש צורך בהכרה בבתי דין ששופטים לעניין מעמד אישי בהכרה של הדין הכללי.

דוד רותם: אלא אם כן כתוב בדין הדרוזי, שכל ענייני המעמד האישי יהיו אך ורק לפי ספר זה וזה, ואין פרשנות נוספת.

דוד רותם: אם אתם חושבים שאפשר בגלל מעמד האישה לשנות את הדין הדרוזי, זה סיפור אחד.

דוד רותם: אני אומר לכם שאי אפשר, וזה מה שאמרתי להם קודם, ולכן אני העדפתי שזה יהיה עורך דין.

דוד רותם: אבל אומרים לי פה חבריי, והם מכירים קצת יותר ממני את העניין הדרוזי: אל"ף, אין אנשים; בי"ת, הדין הדרוזי לא צריך לדעת משפטים, כי צריך את הדין הדרוזי, אז הם יודעים מה שהם מדברים בדרך כלל.

סעיד נפאע: אני מסתייג מהאמרה הזאת, זה ההפך ממה שאמרתי.

סעיד נפאע: אמרתי דווקא בהערה לחברי חבר הכנסת מגלי והבה, שחלק גדול מדיני מדינת ישראל וחוקי מדינת ישראל חלים שם.

סעיד נפאע: הדוגמה הקלאסית ביותר היא חוק הירושה.

סעיד נפאע: חוק הירושה חל בבית הדין הדתי הדרוזי, אלא אם המתדיינים יסכימו שההלכה הדרוזית תחול.

סעיד נפאע: מספיק שאחד יגיד: לא, אני לא רוצה שההלכה הדרוזית תחול, הקאדי חייב ליישם את חוק הירושה.

סעיד נפאע: לכן הידיעה המשפטית היא חשובה.

דוד רותם: יש לו בכלל סמכות לדון בירושה כשלא כולם מסכימים?

דוד רותם: בבית דין רבני, אם אחד היורשים מתנגד - - -

דארין דניאל: לא, זה אותו דבר בכל בתי הדין.

דארין דניאל: חוק הירושה חל רק כששניהם מסכימים, אבל אגב, יש עוד חוקים אחרים, יש חוק הכשרות המשפטית, יש עוד כל מיני חוקים אחרים.

דוד רותם: אנחנו לא בוויכוח, אני רק אמרתי שבקריאה השנייה והשלישית אני אבקש לכתוב, שזה בעל תואר במשפטים.

תמר אדלשטיין-זקבך: כל מה שביקשנו לומר זה רק שיש רגישות לנושא הזה גם בגלל ההשלכה שלו על בתי הדין האחרים, ולכן אנחנו רוצים לציין כאן מבחינתנו את החשיבות, שיהיו מאמצים להכניס את התואר במשפטים.

יריב לוין: אני מבין שנישאר בלי מועמדים.

חמד עמאר: תואר במשפטים או במדעי החברה.

דוד רותם: יכול להיות שאני אציע, שיתקנו את זה בבתי הדין הרבניים, אז נתקן גם אצל הדרוזיים.

דוד רותם: למה נשים את הדרוזים ראשונים?

תמר אדלשטיין-זקבך: יש הצעת חוק כזאת.

דוד רותם: יש הצעת חוק כזאת?

דוד רותם: כשהיא תעבור תודיעו לי.

23591: "(3) בעל אורח חיים ואופי ההולמים את מעמדו של קאדי-מד'הב במדינת ישראל".

23591: זה סעיף שכבר היום בחוק.

דוד רותם: אין שום בעיה.

סעיד נפאע: מה זה אין שום בעיה?

סעיד נפאע: זה הסעיף הבעייתי.

סעיד נפאע: מי יקבע את זה?

23591: זה קיים היום כבר בחוק, זה לא שינוי.

חמד עמאר: זה קיים בחוק, אנחנו לא משנים.

חמד עמאר: זה סעיף שקיים.

23591: זה קיים במקביל גם אצל השרעים וגם בבתי הדין - -

דארין דניאל: גם שופטים.

דוד רותם: חבר הכנסת נפאע, זה לא עוזר, הם בסוף מגיעים לנשיא ומצהירים אמונים למדינת ישראל.

סעיד נפאע: לא זה העניין.

דוד רותם: מה?

דוד רותם: "אורח חיים ואופי ההולמים את מעמדו של קאדי", אתה על זה דיברת.

סעיד נפאע: אני אמרתי שהסעיף הזה הוא יותר מדי - -

יריב לוין: - - אמורפי.

דוד רותם: הוא לא אמורפי, הוא בעצם אותו דבר כמו בסעיף 1.

סעיד נפאע: בסדר, זה לא עקרוני.

23591: "(4) מלאו לו שלושים שנים לפחות".

23591: תנאי מקביל יש גם אצל השרעים וגם בבתי הדין הרבניים.

חמד עמאר: אני ביקשתי גיל 40, כי לפי הדת הדרוזית גיל 40 זה גיל הבשלות.

דוד רותם: זאת שאלה דתית?

חמד עמאר: זאת לא שאלה דתית.

דוד רותם: אני בעד זה שלא יתמנו לא קאדי מד'הב ולא דיינים בבית דין וגם לא שופטים מתחת לגיל 40, אבל זה צריך לחול על כולם.

חמד עמאר: זאת ההצעה שלי, ומשרד המשפטים אמר שבשני בתי דין, גם שרעי וגם דתי, זה לא חל.

חמד עמאר: אני הייתי מוכן להתפשר שזה יהיה שווה לגבי כולם.

דוד רותם: אני כבר אומר לכם, שכשיבואו לפה אנשי הדת, אני אשאל אותם.

דוד רותם: אם הם יגידו לי: אדוני, גם בחור בן 24 יכול להיות, למה אני צריך להגביל בגיל?

דוד רותם: לא מגבילים שופטים, לא מגבילים רבנים.

חמד עמאר: לא, כן מגבילים רבנים ובשרעיים.

דוד רותם: איפה?

דוד רותם: באיזה חוק?

חמד עמאר: בשרעי ובבית דין דתי.

דארין דניאל: אכן מוגבלים בחוק ל-30 בבית דין דתי - - -

דוד רותם: שופטים לא יכולים להיות מתחת לגיל 30?

דארין דניאל: שופטים לא כתוב במפורש בחוק, אבל דיינים כתוב במפורש בחוק 30 שנה, למרות שהוועדה לבחינת שופטים כן לוקחת את הדבר הזה בחשבון.

דוד רותם: את מה הוועדה לבחינת שופטים לוקחת בחשבון?

דארין דניאל: את הגיל.

דוד רותם: היא לוקחת בחשבון?

דארין דניאל: כן, כן.

עמיר הרן: אצל שופטים יש קטע אחר, שעורך דין לא יכול להיות לפני גיל 21 וחייב להיות חמש שנים עורך דין.

דוד רותם: אז בגיל 26 הוא כבר יכול להיות שופט.

עמיר הרן: תיאורטית, לפי החוק אין.

דארין דניאל: אין, לא היו מועמדים כאלה.

דוד רותם: איזה מועמדים לא היו?

דארין דניאל: בשפיטה לא.

דארין דניאל: בני 26?

דארין דניאל: למיטב ידיעתי, לא.

דוד רותם: אז את לא יודעת.

דוד רותם: היו, מונו אפילו.

דארין דניאל: לא משנה, אנחנו פה מדברים על ערכאה דתית, והערכאות הדתיות זה 30.

דארין דניאל: אנחנו חשבנו שמטעמי אחידות זה צריך להיות אותו דבר.

דארין דניאל: אם יש טעם דתי שמצדיק הבחנה, אני לא אתווכח עם זה.

חמד עמאר: אני מקבל את הצעתך, אם אנשי הדת יגידו גיל 40.

דוד רותם: אני אשמע את אנשי הדת.

23591: "(5) עמד בהצלחה בבחינות בכתב שקבעה ועדה בוחנת, כמשמעותה בסעיף קטן (ב)".

23591: יובהר שהכוונה של הבחינות פה, בדומה לבתי הדין השרעים, זה לא בחינות בדין הדרוזי, אלא בחינות על הדין האזרחי, שרלוונטי; כמו שנאמר, חוק הירושה וכולי, דברים שרלוונטיים גם לבתי הדין הדרוזיים.

23591: זאת הכוונה של הבחינות פה, לא בחינות בדין הדרוזי.

יריב לוין: למה לא לכתוב את זה?

23591: זה הניסוח שקיים גם אצל בתי הדין השרעיים, וגם זאת הכוונה.

23591: זה מה שקורה בפועל בתקנות שהתקין שר המשפטים.

יריב לוין: אתם בטוחים שלא כדאי לכתוב את זה?

דוד רותם: יכול להיות שכן, אבל זה יהיה תלוי בסעיף הבא, אתה תיכף תראה.

23591: "(ב) חברי הוועדה הבוחנת כאמור בסעיף קטן (א), יהיו ראש בית הדין הדרוזי לערעורים, ובהיעדרו – ממלא מקומו, והוא יהיה היושב ראש, חבר כנסת דרוזי שתבחר ועדת המינויים, ועורך דין דרוזי שעסק בעריכת דין, ברציפות או לסירוגין, לא פחות מחמש שנים, שימנה שר המשפטים".

מגלי והבה: מי זאת ועדת המינויים?

דוד רותם: זאת הוועדה הבודקת, לא ועדת המינויים.

יריב לוין: אם אין חבר כנסת דרוזי, מה עושים?

דוד רותם: לפי מה שהם אומרים, היום ראש בית הדין הדרוזי לערעורים, אני בכלל לא יודע אם יש לו מושג בדין האזרחי.

דוד רותם: אתה ממנה איש דת, שאתה אומר לי לפני חמש דקות שהוא לא מבין בזה ממילא, ואתה עכשיו רוצה שהוא יבחן.

דוד רותם: חבר כנסת דרוזי, שתבחר ועדת המינויים - -

מגלי והבה: מי זאת ועדת המינויים?

23591: על פי סעיף 11 לחוק, ועדת המינויים מורכבת מיושב ראש המועצה הדתית, ראש בית הדין לערעורים, שני קאדים, שר המשפטים, חברי כנסת דרוזים.

דוד רותם: אתה מבין?

דוד רותם: אתה ממנה חבר כנסת שבוחר את אותו גוף חיצוני, והרבה יותר גרוע, בואו נניח שהוועדה הזאת תבחר, רק סעיד נאפע עורך דין, נכון?

חמד עמאר: לא, גם אני.

דוד רותם: חבר הכנסת מגלי והבה, אתה לא עורך דין?

מגלי והבה: לשמחתי לא.

דוד רותם: יפה, היא תבחר את מגלי והבה.

דוד רותם: מגלי והבה לא יודע את חוק הכשרות והאפוטרופסות, אין לו מושג, הוא יודע לשאול שאלות על חוק הכשרות והאפוטרופסות?

דוד רותם: הוא לא יודע.

דוד רותם: אז יש לי כבר שניים בוועדה שלא יודעים דבר, והכי גרוע מהכול זה שאתם שמים שם אז עורך דין, שעוסק בעריכת דין והוא דרוזי, ויש סיכוי סביר שהוא מופיע בפני בתי הדין האלה.

דוד רותם: מה שקורה אז שהוא בוחר לעצמו גם את השופטים.

דוד רותם: חבר'ה, זאת ועדת מינויים, ועדת בדיקה גרועה ביותר.

23591: אני רוצה לציין שזה ההרכב שקיים גם בבתי הדין השרעיים.

דוד רותם: וגם אולי בבית הדין הרבני?

דוד רותם: מה אתה מביא לי ראיות כאלה?

דוד רותם: בוועדה למינוי שופטים אנחנו דורשים שנציגי הלשכה, לא הם ולא השותפים שלהם, מופיעים בבתי משפט.

דוד רותם: אם יבוא עורך דין דרוזי ויצהיר שהוא לא מופיע והוא לא יופיע בבתי דין דרוזיים, המצב הוא שונה, אבל אתה מבין?

דוד רותם: אתה נותן לי לבחון את זה שאני מחר צריך להופיע בפניו.

דוד רותם: מה, אני לא יודע איך זה עובד?

דוד רותם: אני יושב בוועדה למינוי שופטים, אני רואה.

סעיד נפאע: אולי בסעיף הזה, ראשית, לגבי חבר כנסת שהכנסת תציע, לא ועדת מינויים.

דוד רותם: שהכנסת תבחר.

סעיד נפאע: וזה סביר שחבר כנסת, ובמידה ולא יהיה חבר כנסת - -

דוד רותם: כדי לא לעשות בלגן בכל הכנסת עם הצבעות וכולי, שתבחר ועדת החוקה, חוק ומשפט - כמו שעם נציג הכנסת בוועדה לבחירת יועץ משפטי מגישים ואנחנו בוחרים, לא צריך את זה עם 800 עורכי דין.

סעיד נפאע: לגבי עורך דין, הם רצו אדם עם השכלה משפטית, ולכן במקום עורך הדין זה יכול להיות שופט בית משפט שלום שהוא דרוזי, ויש לך.

יריב לוין: יש לי שאלה בסיסית אחת שאני לא מבין.

יריב לוין: אם הוועדה צריכה לקיים בחינה בדין אזרחי ישראלי רגיל, היא צריכה להיות ועדת מומחים של משפטנים, היא לא צריכה להיות בכלל ועדה מייצגת.

יריב לוין: הרי ועדה מייצגת צריך כדי לבחור אחר כך כאשר הבחינה אמורה להיות - -

דוד רותם: אפשר לכתוב: חברי הוועדה הבוחרת יהיו נשיאות לשכת עורכי הדין.

יריב לוין: אם אתה מציע את זה, אני לא אתנגד.

יריב לוין: אם זאת הצעה שלך, אני לא אמנע ממך.

חמד עמאר: אני הצעתי את זה.

חמד עמאר: כל מה שאתם מציעים, זה מה שהצעתי.

דארין דניאל: שהקאדים ייבחנו אצל עורכי דין.

דוד רותם: לא רק שהקאדים ייבחנו אצל עורכי דין.

דוד רותם: קודם כל, מה פתאום עורכי דין בוחנים, קודם כל בואו נבחן אותם בבחינות נייטרליות, דהיינו כשנעביר את הבחינות מלשכת עורכי הדין למשרד המשפטים, אפשר יהיה לדבר על זה.

דארין דניאל: אני אשמח להתייחס, אדוני.

יריב לוין: אני רואה שאתה מתעקש שאני אהיה נוכח פה בעוד ישיבות.

דוד רותם: יש הצעת חוק כזאת, שעוד מעט כדאי שתהיה נוכח.

יריב לוין: אני אהיה, אין חשש.

דארין דניאל: אני אשמח להתייחס.

דארין דניאל: קודם כל, הסעיף הזה לא היה בהצעה המקורית.

דארין דניאל: עמדת הממשלה היא לתמוך, בכפוף לתיאום נוסח שכן נעשה, לגבי הסעיפים המקוריים.

דארין דניאל: הסעיף הזה, יחד עם הסעיף הראשון, נראה לי שאפשר לדחות לשנייה ושלישית, זו הצעה שלי.

דארין דניאל: אני עדיין צריכה לקבל עמדת שר לגבי זה.

דוד רותם: אין בעיה.

דארין דניאל: אני מקבלת את מה שאמר אדוני, אנחנו התלבטנו המון בדיון.

דארין דניאל: הבעיה שלי שמבחינת חקיקה יש לי סעיף מקביל בחוק הקאדים בנוסח הזה, יכול להיות ששם זה גם צריך להיבחן.

דארין דניאל: אני כן חושבת שזה קצת בעייתי.

דארין דניאל: קשה לך למצוא פה אנשים שיהיו בוועדה הבוחנת, כי קודם כל זה מנגנון מאוד קטן וזאת עדה מאוד קטנה, זה קאדים.

דארין דניאל: עם שופטים יש מנגנון יותר רחב, יש הנהלת בתי משפט ויש נציבות, זה מנגנון גדול.

דארין דניאל: פה אין לי, אז קשה להביא מישהו, גם לא איש אקדמיה וגם לא עורך דין, שיכתוב מבחנים לדיינים.

דארין דניאל: זה מאוד בעייתי.

דארין דניאל: אני כן חושבת שהבחינה הזאת היא חשובה, היא חשובה להתנהלות.

דוד רותם: יש לנו שופטים ושופטים בדימוס דרוזים.

דארין דניאל: אגב, אנחנו כן חשבנו באיזשהו שלב, שיכול להיות ששופט בדימוס הוא אופציה פה, הבעיה שהיום אין שופט בדימוס.

קריאה: שופט מד'הב.

סעיד נפאע: שופט דרוזי.

דוד רותם: לא שופט מד'הב, שופט בית משפט.

דארין דניאל: שופט בית משפט?

דארין דניאל: לא יודעת, זה כבר יחס בין ערכאות.

דארין דניאל: אני מציעה שאנחנו נבחן את הדברים יותר לעומק לקראת קריאה שנייה ושלישית, וגם תהיה לי עמדת משרד, כי בינתיים אין לי עמדת משרד פה.

יריב לוין: אבל ברשותך, יש נקודה אחת, שאני חושב שצריכים להיות ערים לה.

יריב לוין: לכאורה, אם אני מבין נכון את מטרת הבחינה והתוכן שלה, אפשר לכאורה לקיים בדיוק את אותה בחינה גם לקאדים שרעים וגם כאן, כי הרי הבחינה היא בדין אזרחי, היא לא נוגעת לצד הדתי, ולכן ממילא הצוות הבוחן צריך להיות צוות שמומחה בדין אזרחי.

יריב לוין: לא צריך בכלל, הם לא חייבים להיות דרוזים.

23591: חבר הכנסת לוין, ההנחה היא שלפחות שניים מתוך ההרכב הזה מבינים בדין האזרחי, זאת אומרת:

23591: גם עורך הדין וגם ההנחה היא שראש בית הדין לערעורים מבין בדין האזרחי ויודע את הדין האזרחי.

23591: יש פה לפחות שני משפטנים שמבינים.

דוד רותם: יש לי עוד כמה נושאים על סדר היום.

דוד רותם: זה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד רותם: כשנכין את החוק לקריאה שנייה ושלישית, הסעיף הזה יידון לעומק.

דוד רותם: בינתיים אנחנו משאירים אותו כך.

ראמי טרביה: כן צריך לכלול את חוק המעמד האישי בתוך הבחינות.

23591: אבל זה כבר יהיה בתקנות.

דוד רותם: עזוב, זה לא פה.

ראמי טרביה: אני מציע בעניין הזה, ואולי יישקל בקריאה שנייה ושלישית - -

דוד רותם: אנחנו נשכח את זה עד אז, אנחנו לא נזכור.

מגלי והבה: יש פרוטוקול.

ראמי טרביה: יש פרוטוקול, הפרוטוקול יזכור.

ראמי טרביה: אני מציע למנות אפילו שני קאדים ולא אחד.

ראמי טרביה: יש כיום פונקציה של יועץ משפטי בבתי הדין הדרוזיים, שזה אני במקרה הזה.

ראמי טרביה: זאת פונקציה חדשה בבתי הדין הדרוזיים, שהיא פונקציה מקצועית, שנבחרה בוועדה בוחנת ובהליך רשמי, והפן המקצועי ישנו בבתי הדין, אין צורך לחפש בחוץ לא עורך דין חיצוני ולא שום דבר אחר.

דוד רותם: לא מקובל שיועץ משפטי, שלעמדתי לפחות, הוא במעמד חשוב מאוד, אבל הוא עדיין פקיד.

דוד רותם: גם היועץ המשפטי בממשלה, לגישתי, הוא פקיד - פקיד בכיר מאוד, אבל הוא פקיד.

ראמי טרביה: כן, אבל הוא אמור להיות בעל הכלים - - -

דוד רותם: לא סביר בעיניי – אתה מבין שנניח בוועדה למינוי שופטים, אני רוצה לראות שמישהו יעיז להגיד: אתם יודעים?

דוד רותם: ניתן ליועץ המשפטי לממשלה לבחון את המועמדים.

דוד רותם: יעיפו אותו מכל המדרגות.

ראמי טרביה: קשה לעשות השוואה והקבלה.

דוד רותם: אין לי ברירה.

חמד עמאר: יש השוואה והקבלה.

דוד רותם: אני רוצה שתבין, יהיו השוואות והקבלות כל הדרך, מסיבה אחת פשוטה - מה שמותר לבתי המשפט, מותר לדרוזים; מה שמותר לדרוזים, מותר לבתי המשפט.

דוד רותם: נגמרו המשחקים האלה שיש מעט, אז צריך ככה וכולי.

דוד רותם: לא, תהיה זהות מלאה, וכל מה שיעבור בחוק הזה גם יבוא לבתי הדין הרבניים, רק תזכרו שאמרתי.

סעיד נפאע: והשרעיים.

דוד רותם: בשרעיים אתה תטפל, ברבניים אני אטפל, סיכמנו, ובלשכת עורכי הדין יטפל יריב לוין.

23591: "(ג) שר המשפטים, בהתייעצות עם ראש בית הדין הדרוזי לערעורים, ובהיעדרו – עם ממלא מקומו, יקבע את סדרי הבחינה".

דוד רותם: בסדר.

23591: הוספנו גם סעיף תחולה: "תחולה 2.

23591: הוראות חוק זה לא יחולו על אדם המכהן כקאדי-מד'הב או על אדם שהגיש מועמדות להתמנות כקאדי-מד'הב טרם כניסתו לתוקף של חוק זה".

דוד רותם: על הרישא אני מסכים, על הסיפא אני לא אסכים.

דוד רותם: "הגיש מועמדות", אתה מבין, מחר בבוקר כל מדינת ישראל תגיש מועמדות, החוק לא יחול עליהם - -

דארין דניאל: הם יסתמכו על הדין הקיים - -

23591: ברגע שהם הגישו מועמדות, הם הגישו מועמדות על סמך תנאים מסוימים שקיימים בחוק.

דוד רותם: רבותי, איזה זכות מוקנית יש לאדם שהגיש מועמדות?

דוד רותם: אני לא מבין, בוועדה לבחירת שופטים אנחנו מקבלים שמגישים מאות אנשים את המועמדות שלהם, ואחרי שנה הם פשוט נמחקים מהרשימה, אז מה?

דוד רותם: יש להם זכות מוקנית?

דוד רותם: אדם הגיש מועמדות.

דארין דניאל: הם כן יכולים להסתמך על תנאי הכשירות בחוק.

דארין דניאל: הם לא יכולים להסתמך - -

דוד רותם: אדם שהגיש את המועמדות שלו, יש לו איזו זכות מוקנית?

דוד רותם: מה הזכות שיש לו?

דוד רותם: מחר אני מוחק אותו.

מגלי והבה: היושב ראש צודק.

עמיר הרן: יש משהו שונה קצת בהליך.

עמיר הרן: פה מדובר בהליך שמתנהל היום לבחירת קאדים בבית הדין, שנקבע תאריך להגשת מועמדות והתאריך עבר ויש רשימת מועמדים לגבי ההליך.

מגלי והבה: בסדר, אבל עוד לא נבחנו ולא שום דבר .

דוד רותם: הגישו מועמדות.

עמיר הרן: הכוונה היא שזה לא יחול על ההליך הנוכחי.

דוד רותם: סליחה, הגישו את המועמדות.

מגלי והבה: כן, אבל לא נבחנו.

דוד רותם: נבחנו, הם צריכים להגיע לוועדת מינויים, נכון?

דוד רותם: יכול להיות שוועדת המינויים לא תמנה אף אחד מכל אלה שניגשו?

דארין דניאל: נכון.

דוד רותם: אז לכן אין להם שום מעמד, אין להם שום זכות.

דוד רותם: אני לא פוגע בזכות קנויה שלהם.

יריב לוין: - - - רוצה להשלים את ההליך הנוכחי, לפני שאנחנו נגמור את החוק.

דוד רותם: אני אומר בין קריאה שנייה לשלישית, רק בשנייה ושלישית - - -

סעיד נפאע: ההצעה במקור, למעשה, היתה דומה, לא זהה להצעה זו, אבל עדיין יש נקודה שחשוב מאוד שהוועדה תיתן את דעתה, ואני שמח שגם מר לוין נמצא פה.

סעיד נפאע: מה שחסר בהצעה הזאת זה מספר הקאדים במשך תקופת הכהונה, ולמה אני מתכוון?

סעיד נפאע: היה מצב שמזה עשרות שנים מכהן בערכאה הראשונה קאדי מד'הב, למרות שיש סעיף בחוק שאומר שמספר הקאדים בערכאה הראשונה והשנייה צריך להיות שלושה, אבל לאור כל מיני עיכובים וביורוקרטיה, נוצר מצב שבערכאה האחת מכהן עשרות שנים קאדי אחד.

סעיד נפאע: תאר לעצמך, מדובר בעדה קטנה, שאתה יודע מה?

סעיד נפאע: ספציפית אני "אלך", אותו קאדי שמכהן היום - -

דוד רותם: לא, אל תדבר עליו.

דוד רותם: הוא לא פה.

דוד רותם: אל תדבר עליו אישית.

סעיד נפאע: חס וחלילה, לא לפגוע.

סעיד נפאע: קאדי אחד מכהן - בן למשפחה שמהווה 20% מהדרוזים במדינה, אחד.

סעיד נפאע: אז לפחות יש עיקרון ועניין משוא הפנים והדעה הקדומה, כל העקרונות הנעלים במשפטים.

סעיד נפאע: הוא לא יכול לפסול את עצמו, כי הוא היחיד.

סעיד נפאע: אם יפסול את עצמו, אין מי שידון.

סעיד נפאע: לכן בהצעה שלי אמרתי:

סעיד נפאע: לפחות נמצא איזשהו הסדר, שלפחות לא יווצר מצב כזה, כפי שהיום קיים.

דארין דניאל: הנושא הזה נידון במשרד והגיע לפתחו של המשרד בכמה דרכים.

דארין דניאל: אין בעיה חוקית.

דארין דניאל: החוק כן קובע את ההרכב הנכון.

דארין דניאל: עניין התקנים טופל במשרד.

דארין דניאל: אני יודעת שיש תקנים שכבר הוקצו.

סעיד נפאע: מדובר על שני דברים שונים לגמרי, אני לא מדבר על התקנים.

סעיד נפאע: התקנים קיימים, אני לא מבקש להגדיל את התקנים משלושה בערכאה ראשונה לחמישה.

דוד רותם: כבר הגדילו, היו פה משרד המשפטים והודיעו לי שהגדילו.

סעיד נפאע: לא הגדילו, איישו.

דוד רותם: הגדילו, הגדילו את התקנים.

סעיד נפאע: אז זה עדיין שישה, לא הגדילו משישה.

דארין דניאל: הבעיה היא בעיה של איוש.

דארין דניאל: הבעיה שיהיה עוד אדם שייכנס לבית הדין - -

מגלי והבה: - - בערעורים?

דארין דניאל: זה בהליכים, אני אישית טיפלתי בזה.

סעיד נפאע: אנחנו מדברים על שני דברים שונים.

סעיד נפאע: נוצר מצב, עובדתית בשטח, שמזה 25 שנים אין אלא קאדי אחד.

סעיד נפאע: אני התניסיתי אישית בכך שתיקים נזרקו לארכיב, לארונות למשך כמה שנים, כי אין מי שידון.

סעיד נפאע: הוא לא יכול לפסול את עצמו.

סעיד נפאע: אם יבוא עורך דין אחד ויגיד לו: שמע אדוני, יש ניגוד אינטרסים, אתה פסול מלדון.

סעיד נפאע: אם הוא יפסול את עצמו, אין מה לדון.

דוד רותם: בכל מדינת ישראל יש קאדי מד'הב אחד דרוזי?

קריאה: בערכאה ראשונה.

דוד רותם: אבל היה צריך למנות.

דארין דניאל: העניין בהליכים.

סעיד נפאע: לכן אני בא ואומר: אני לא מבקש להגדיל תקנים, אותם תקנים, רק לקבוע איזשהו מנגנון – יש לי הצעה כזאת – שלא ייווצר מצב בכל תקופה שהיא, שיש רק קאדי אחד.

סעיד נפאע: זו הכוונה, אין הגדלת תקנים ואין תוספת תקנים.

דוד רותם: כמה מונה העדה הדרוזית בישראל?

קריאה: 100,000.

קריאה: 120,000.

מגלי והבה: 131,000.

דוד רותם: 130,000, בסדר.

דוד רותם: ויש קאדי מד'הב אחד, שהוא קשור ל-20% מהעדה.

דורית ואג: ל-26,000.

ראמי טרביה: הם לא 20%.

חמד עמאר: לא 20%, יש 2,500 איש.

דוד רותם: למה אתה חושב שהוא צריך לפסול את עצמו?

סעיד נפאע: יש קרבת משפחה, מגיעים בפניו דיינים.

דוד רותם: אני מכיר מערכות משפט, שיש בהן יותר מאחד, והם כולם נגועים, אז הם פוסלים את עצמם?

סעיד נפאע: כשיש עילה בדין לפסול את הקאדי והוא מתבקש לפסול את עצמו, קורה שהוא יפסול את עצמו.

דוד רותם: אני חושב שקאדי הוא כמו שופט.

דוד רותם: אין להם בכלל עניין של נגיעה אישית, הם לא מושפעים מהתקשורת.

דוד רותם: זה שופטים מקצועיים וקאדי מד'הב מקצועיים.

מגלי והבה: ככל שעולים ברמה, זה עוד יותר.

דוד רותם: זה כולם, שופט מקצועי הוא אדם שלא מושפע משום דבר, רק מהראיות שבפניו – לא קרבת משפחה, לא עמדות אישיות, לא עמדות שכונתיות, לא עמדות משפטיות.

דוד רותם: מה אתם רוצים, אני לא מבין, אחרת אנחנו נהרוס את מערכת המשפט שלנו, ויש לנו מערכת משפט מצוינת.

דוד רותם: .. על כל פנים, העלית את זה, אף אחד לא יגיד שזה עניין חדש כשנדון בזה בקריאה השנייה והשלישית.

דוד רותם: משרד המשפטים יבדוק את הסוגיה הזאת גם כן, כי היא חשובה.

דוד רותם: רבותי, מי בעד אישור ההצעה בקריאה ראשונה?

דוד רותם: הצבעה בעד – 3 נגד – אין הצעת חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים (תיקון – כשירות קאדים), התש"ע-2010 נתקבלה להכנה לקריאה ראשונה.

דוד רותם: תודה רבה, פה אחד.

דורית ואג: חברי הכנסת נאפע ועמר לא יכולים להצביע, אבל זה עדיין פה אחד.

דוד רותם: לא חשוב, זה עדיין פה אחד.

דוד רותם: הישיבה נעולה.