ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 178, 2010-03-14 13:00

דוד אזולאי: על סדר היום הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 13) (העברת סמכויות וממונה על זכויות עובדים זרים), התשס"ט-2009.

דוד אזולאי: בישיבה הקודמת דובר על איזו שהיא הצעת פשרה בקשר לממונה.

דוד אזולאי: כדי להקל ולשמור על זכותו של העובד הזר ועל המעסיק הסיעודי הייתה הצעה שאותו ממונה שיקבל לטיפולו פנייה של מעסיק הוא יוכל לטפל בזה.

דוד אזולאי: כך אנחנו חוסכים את ההליכה לבית הדין.

דוד אזולאי: אם הוא ילך לבית הדין, אז הממונה לא יוכל לטפל בזה.

דוד אזולאי: זאת הייתה ההצעה.

עודד פלר: לפני 2 ישיבות הייתה הצעה שלטעמנו הייתה טובה יותר.

עודד פלר: היא אמרה שהממונה שומר על כל סמכויותיו לגבי כל העובדים בישראל, כאשר במקרה שבו עובד יגיש תביעה, בין אם הוא עשה את זה לפני הפנייה ובין אם הוא עשה את זה במהלך הטיפול של הממונה, הממונה מושך את ידיו ומפסיק לטפל.

עודד פלר: הממונה הוא לא גוף מקביל לבית הדין.

עודד פלר: בית הדין לעבודה עומד בפני עצמו.

עודד פלר: ההצעה שיתנו לממונה סמכויות גישור לא מאפשרת לממונה לחקור.

עודד פלר: היא נוטלת ממנו את כל סמכויות הבירור, החקירה.

עודד פלר: הוא לא יכול לבדוק תלונות לעומק, הוא לא יכול לדעת באמת מה קורה שם, אין לו תמונה אמיתית של המצב בשוק הסיעוד.

עודד פלר: אנחנו מדברים פה מזה כמה ישיבות על עובדים זרים בתחום הסיעוד.

עודד פלר: יש פה משהו מטעה.

עודד פלר: אין לנו הרבה עובדים זרים בתחום הסיעוד, יש לנו הרבה עובדות זרות.

עודד פלר: זה תחום שנשלט כמעט באופן אבסולוטי על ידי נשים.

עודד פלר: הכנסת מאשרת את הנוסח הזה באופן שהממונה לא יכול לחקור את הדברים האלה, אלא במקרים קיצוניים של עבירות מין ועבירות כפייה.

עודד פלר: אנחנו מפקירים לא רק את הקבוצה הגדולה מבין העובדים הזרים ומהגרי העבודה, אלא את הקבוצה הגדולה של העובדות.

עודד פלר: אנחנו אומרים להן במקרים שהופרו זכויותיהן ללכת לבית הדין לעבודה.

עודד פלר: זה לא טוב לעובדות, זה לא טוב למעסיקים.

עודד פלר: אם היינו משאירים את כל הסמכויות בידי הממונה הוא היה מפעיל את שיקול דעתו ומחליט קצת לנהוג.

עודד פלר: אם תוגש תביעה הוא ימשוך את ידיו, הוא לא ימשיך להתעסק בזה.

עודד פלר: אני חושב שאישור ההצעה בנוסח הזה פוגע לא רק בעובדים, הוא פוגע גם במעסיקים.

עודד פלר: הוא אומר לכל המעסיקים בענף הסיעוד שהפתרון יהיה לעולם במסגרת בית הדין לעבודה.

דוד אזולאי: מה שאתה אומר הוא שתמיד תהיה אפשרות לאותו עובד זר לפנות להליך של בית הדין.

דוד אזולאי: זה דבר שאנחנו רוצים למנוע.

דוד אזולאי: אנחנו רוצים ללכת לגישור.

דוד אזולאי: הגישור הזה בא לעזור לעובד הזר ולעזור למעסיק הסיעודי.

דוד אזולאי: אני באופן אישי קצת מזדהה עם המעסיקים הסיעודיים.

דוד אזולאי: אנחנו יודעים איזו מסכת ייסורים נגזרה עליהם.

דוד אזולאי: בכך שאנחנו מאפשרים להם ללכת לבית הדין לעבודה אנחנו מוסיפים על הדבר הזה.

דוד אזולאי: חשבתי על אותה הצעת פשרה שתאפשר את זה.

עודד פלר: עניין הגישור קיים בכל מקרה גם בעובדי בנייה וגם בעובדים בחקלאות.

עודד פלר: ההצעה שכרגע מדובר בה היא לקחת מתוך סמכויות הממונה כמה סמכויות.

עודד פלר: הגישור יהיה קיים בכל מקרה.

עודד פלר: תמיד תהיה אפשרות לפנות לגישור.

דוד אזולאי: אנחנו ניגשים לסעיף 5א(2) וסעיף 6(2)(ד).

תומר רוזנר: הסעיפים האלה שאנחנו מבקשים להוסיף בהצעה מדברים על מצב שבו מעביד או מעסיק בפועל מפרים באופן שיטתי את זכויותיו של העובד הזר והעובד הזר מבקש להגיש את התביעה שלו כלפי המעסיק בפועל, או במקרה של ענף החקלאות כלפי הלשכה המשפטית שהביאה אותו לארץ.

תומר רוזנר: מה שקורה לפי המצב המוצע זה שאם יש הפרה סיסטמתית בזכויותיו של העובד הוא לא צריך בכל פעם מחדש להודיע למעסיק בפועל או למתווך שזכויותיו הופרו.

תומר רוזנר: די בכך שזה קרה פעם אחת.

תומר רוזנר: אם ההפרה לא תוקנה, יראו את זה כהפרה מתמשכת שמטילה אחריות על המעסיק בפועל או על מתווך כוח האדם.

נטע ברנר: אין לנו התנגדות להוספה הזאת.

דוד אזולאי: אנחנו מאשרים את זה.

דוד אזולאי: אנחנו עוברים לסעיף 8(2).

תומר רוזנר: במסגרת חוקי ההסדרים הוכנסו הוראות שמטילות סכומים שנקובים בחוק.

תומר רוזנר: הסכומים האלה נקובים בחוק ומשתנים לפי הצמדה.

תומר רוזנר: יש מנגנון הצמדה שקבוע בחוק.

תומר רוזנר: כדי להקל על כל הצדדים בעניין הזה מבקש משרד הפנים – אנחנו חשבנו שאפשר להיענות לבקשה הזאת - להוסיף הוראה שתאפשר עיגול הסכומים לסכום הקרוב.

דוד אזולאי: נשמע הגיוני.

דוד אזולאי: אנחנו עוברים לסעיף 12א, לתיקון סעיף 1טו.

תומר רוזנר: סעיף 1טו מאפשר לממונה לזכויות עובדים זרים שלא להיעתר לבקשה להיתר העסקת עובד זר אם ההיתר הקודם שניתן למעסיק בוטל לפני פחות משנה מהמועד שבו הוא ביקש היתר חדש.

תומר רוזנר: החוק אומר שאפשר לא לתת לו היתר חדש במשך שנה אחת.

תומר רוזנר: במצב שבו הוא לא שילם לעובד שלו שכר במשך תקופת העסקה או התעלל בו ניתן לא להעניק לו במשך שנה היתר להעסיק עובד אחר.

תומר רוזנר: בהחלטת הממשלה מ-24 בינואר השנה הוחלט להאריך את התקופה הזאת למשך 3 שנים, זאת אומרת שמי שמפר את תנאי העסקה של עובד זר אפשר יהיה לא לתת לו להעסיק עובד חדש במשך 3 שנים.

דוד אזולאי: על איזה מעסיק מדובר פה?

תומר רוזנר: כל מעסיק.

דוד אזולאי: גם סיעודי?

תומר רוזנר: אם הוא מתעלל בעובד שלו.

שושנה שטראוס: התקבלה החלטת ממשלה שאישרה את התיקון הזה.

שושנה שטראוס: לממונה יש סמכות על פי סעיף 1יג בחוק לקבוע תנאים בהיתרים לכלל המעסיקים או לסוגי המעסיקים.

שושנה שטראוס: אם יש הפרה של אותם תנאים או הפרה חמורה של הוראת החוק אנחנו יכולים לאפשר ביטול ההיתר עד 3 שנים.

שושנה שטראוס: יש לנו תזכיר חוק לבטל את התיקון.

גלעד: 14.

גלעד: תיקון סעיף 1יח.

גלעד: בסעיף 1יח(ו) לחוק העיקרי, במקום "השר בהסכמת" יבוא "שר הפנים, לאחר התייעצות עם השר ובהסכמת".

גלעד: 15.

גלעד: תיקון סעיף 1יט.

גלעד: בסעיף 1יט(א) לחוק העיקרי, במקום "שייקבעו בתקנות" יבוא "שיקבע שר הפנים עם השר".

גלעד: 16.

גלעד: תיקון סעיף 1כ.

גלעד: בסעיף 1כ(ב) לחוק העיקרי, במקום "השר" יבוא "שר הפנים לאחר התייעצות עם השר".

גלעד: 17.

גלעד: תיקון סעיף 1כא.

גלעד: בסעיף 1כא לחוק העיקרי, אחרי "השר" יבוא "בהסכמת שר הפנים".

תומר רוזנר: המשמעות של הסעיפים האלה היא העברת כל הסמכויות שנוגעות לפלסטינים למשרד הפנים, כולל הטיפול בתשלומים החודשיים, השנתיים וכל התשלומים הסוציאליים שמשולמים לעובדים הפלסטינים.

תומר רוזנר: הכל ייעשה באמצעות משרד הפנים.

שושנה שטראוס: העיקרון שהנחה אותנו בתיקונים של הפרק הזה היה שכל מה שקשור להוראות מהותיות בקשר לתנאי העסקת עובדים יישאר בסמכות שר התמ"ת, כשהביצוע הטכני יועבר לממונה שעובר למשרד הפנים.

דוד אזולאי: האם הסיכום מקובל על משרד האוצר?

קרן טרנר: אנחנו תומכים בהחלטת הממשלה שמעבירה את הסמכויות מתמ"ת לפנים.

יצחק גורביץ: בפועל הדבר הזה לא יכול להיות.

יצחק גורביץ: ההתנהלות היא התנהלות שונה.

יצחק גורביץ: אין פה סוגיה טכנית.

יצחק גורביץ: הקשר בין הקבלן מול משרד הפנים לצורך בקשת ההיתרים הוא קשר לא נכון.

יצחק גורביץ: הקשר בין נציג משרד הפנים לקמ"ד תעסוקה, שהוא נציג של תמ"ת ביו"ש, לא רלוונטי, לא מתקיים.

יצחק גורביץ: אין שום הסדר במינהל אזרחי ביו"ש שמאפשר הקצאת אותם היתרים דרך נציג משרד הפנים.

יצחק גורביץ: זה לא תפקידו.

יצחק גורביץ: בפועל יש נתק, אין שום קשר.

דוד אזולאי: אני מסכים איתך.

דוד אזולאי: אני לא יודע איך משרד הפנים הולך להתמודד עם העניין הזה.

קרן טרנר: כשבחנו למה נכשלה הממשלה ביישום החוק לגבי עובדים זרים ראינו שאחת הסיבות היא פיזור הסמכויות בין המשרדים השונים.

קרן טרנר: זה לא תחת קורת גג אחת.

קרן טרנר: החלטת הממשלה דיברה על ריכוז הטיפול במשרד הפנים.

קרן טרנר: נכון שלפעמים יש דברים שיוצרים בעיות חדשות, אבל משרד הפנים יאלץ להתמודד עם העניין הזה.

יאיר אלגאוי: הם לא עושים סדר, הם עושים פיזור.

יאיר אלגאוי: עדיין התמ"ת מהווה הזרוע העיקרית בעניין הזה.

יאיר אלגאוי: העובדים של מדור התשלומים מסונפים לשירות התעסוקה.

יאיר אלגאוי: הם עובדים כזרוע של שירות התעסוקה.

יאיר אלגאוי: כל הערבוב הזה שעושים לא יועיל לבירוקרטיה.

דניאל סולומון: בכל ההיבטים הטכניים לא השתנה דבר.

דוד אזולאי: הטענות של הקבלנים נשמעות צודקות.

דוד אזולאי: אני קצת חושש מהבלגן שעלול להיווצר כתוצאה מההחלטה הזאת.

דוד אזולאי: אני לא הולך לשנות את החלטת הממשלה.

נטע ברנר: הוגשה הצעת חוק.

נטע ברנר: הממשלה עדיין לא קיבלה החלטה.

נטע ברנר: זה נבחן במסגרת צוותים שהוקמו לצורך העניין.

דוד אזולאי: אני מבקש להוסיף סעיף להצעת החוק שאומר שההסדר הזה ייבדק בתוך שנה.

דוד אזולאי: נציג משרד הפנים יצטרך לבוא לוועדה, לדווח ולהגיש נתונים לוועדה.

דוד אזולאי: בעוד שנה כשנקבל דיווחים ונציגי התאחדות הקבלנים יישבו פה נוכל לקבל אינדיקציה האם באמת זה גרם לבלגן, או שזה עשה סדר.

דוד אזולאי: יש לנו שנה אחת לתת לעסק הזה לרוץ.

דוד אזולאי: אם בעוד שנה נגיע לפה והתוצאה תהיה חיובית אנחנו רק נברך על כך.

קרן טרנר: אנחנו נודה אם זה יהיה ברמת דיווח לוועדה ודיון בוועדה, לא בחקיקה.

דוד אזולאי: אנחנו דורשים לבוא לוועדה על מנת לדווח ולקיים דיון.

תומר רוזנר: זאת לא תהיה הוראת שעה.

דוד אזולאי: אתם תהיו מחויבים לתת דיווח לוועדה.

שושנה שטראוס: יש כבר סעיף על דיווח.

תומר רוזנר: יש הוראה ספציפית של דיווח שמתייחסת לפרק הזה.

יצחק גורוביץ: השאלה איה מנגנון יופעל אם יסתבר שהטענות שלנו נכונות, איך אפשר יהיה להחזיר את זה אחורה.

יצחק גורוביץ: הנזק שייגרם הוא נזק כבד למי שעוסק בזה ולמי שמתפרנס מזה.

יצחק גורוביץ: אם רוצים לקבוע את המכסות של הפועלים הפלסטינים, אין בעיה, שהממשלה תקבע אותן.

יצחק גורוביץ: לא זאת הדרך לטפל בסוגיה ובתעסוקה של הפלסטינים בענף זה או אחר.

יצחק גורוביץ: זה יפגע גם במעסיקים וגם במועסקים.

דוד אזולאי: אומר משרד האוצר.

דוד אזולאי: .

יצחק גורוביץ: לא הייתה מדיניות עד לפני שנתיים כשהממשלה התערבה וקבעה את המכסות.

יצחק גורוביץ: צריך להבין שאלה גורמים שונים שמתעסקים.

דוד אזולאי: אנחנו ניתן לחקיקה הזאת לצאת לדרך.

דוד אזולאי: בעוד שנה ניפגש פה ונראה אם אכן החוק הזה הואיל או גרם נזק.

יצחק גורביץ: אם אנחנו מתקשים לשכנע עכשיו את משרד האוצר, מי יסייע לנו בעתיד?

יצחק גורביץ: אני לא מתייחס להיבט של המכסה.

יצחק גורביץ: ההתנהלות היא לא אפשרית.

יצחק גורביץ: אני מציע מסגרת שמאפשרת לבדוק באופן אמיתי.

תומר רוזנר: המנגנון הזה עובד כבר מאוגוסט במשרד הפנים.

דניאל סולומון: שנה וחצי.

יצחק גורביץ: לא בדיוק.

תומר רוזנר: מה לא בדיוק?

תומר רוזנר: האם יש בשנה וחצי האחרונות בעיות?

יצחק גורביץ: כן.

יצחק גורביץ: נתקלנו בלא מעט בעיות בהבנת הצורך של הקבלן מול הזר לגבי היתרים.

יצחק גורביץ: כרגע ההיתרים ניתנים לחצי שנה.

יצחק גורביץ: תוך חודש כמה אלפי היתרים הולכים לפוג.

יצחק גורביץ: יצטרכו לחלק אותם מחדש.

יצחק גורביץ: המנגנון של החלוקה לא בנוי בקשר בין משרד הפנים למשרד התמ"ת.

יצחק גורביץ: צריך להבין שבמינהל האזרחי האדם שנותן את ההיתר הוא קמ"ד תעסוקה שלא קשור למשרד הפנים.

יצחק גורביץ: מי שכרגע בממשק עם המעסיק זה משרד הפנים.

יצחק גורביץ: גם בהסבר של ההיתרים אין קשר.

יצחק גורביץ: קיימנו דיון אצל עו"ד שפיגלר לגבי המכסות.

יצחק גורביץ: מיד הטענה הייתה שרוצים לעשות קריטריונים מחדש וערבוב מחדש של כל אותן מכסות, זאת מבלי להבין שיש אנשים שהתחייבו לפרויקטים של שנתיים, שלוש.

יצחק גורביץ: כל ההתנהלות הזאת לא הייתה קיימת קודם.

יצחק גורביץ: מי יבטיח שנצליח להתנהל באופן תקין כאשר כל גורם מקבל הנחייה אחרת ומסתכל על הדברים אחרת?

יצחק גורביץ: אם הבעיה בריכוז זה לא נמצא בטיפול הרציף בין הגורמים.

יצחק גורביץ: יש עוד המון סוגיות שקשורות לזה, כמו סוגיות ביטחוניות של מי עושה את האבחונים, איך הם מובנים.

יצחק גורביץ: אין רצף הגיוני בהתנהלות הזאת.

יצחק גורביץ: למי ירוץ ראש ענף כלכלה?

יצחק גורביץ: למשרד הפנים?

שושנה שטראוס: לא הבנתי מה הבעיות הספציפיות מתוך מה שנאמר כעת, אבל אם מסתכלים על ההצעה הממשלתית כל דבר שהועבר לשר הפנים זה בהתייעצות עם שר התמ"ת.

שושנה שטראוס: כל דבר שנשאר אצל שר התמ"ת זה בהתייעצות עם שר הפנים.

שושנה שטראוס: כל הליך החקיקה שנעשה פה זה כדי לשמור על המשכיות, כדי לשמור על מה שהיה בעבר ולעשות את הדברים ברצף.

יצחק גורביץ: יש לנו מסמכים של התמ"ת שמצביעים על החזרת הגלגל אחורה.

טלי ארפי: יש החלטת ממשלה.

יצחק גורביץ: הנוהל לא נכון.

יצחק גורביץ: ההתנהלות נפגעת.

יצחק גורביץ: יש מסמכים של סמנכ"ל התמ"ת, אלי פז.

יצחק גורביץ: יש אפילו מסמכים של מנכ"ל התמ"ת שאומר לעשות חצי צעד אחורה.

יצחק גורביץ: גם הם לא מבינים?

תומר רוזנר: האם יש לכם מידע שוטף על הכניסות והיציאות של הפלסטינים?

דניאל סולומון: זה נמצא במדור התשלומים.

דניאל סולומון: מדור התשלומים מקבל את זה מהצבא.

יצחק גורביץ: זאת בדיוק הבעיה.

דניאל סולומון: אתה כל השנים עובד מול גוף אחד, שזה מול בראזני ושפיגלר.

דניאל סולומון: מזה שנה וחצי מר ברזאני ועובדיו מקבלים את שכרם ממשרד הפנים, לא ממשרד התמ"ת.

דניאל סולומון: איך זה השפיע עליך?

דניאל סולומון: אני שומע שאתה מוטרד מההסדר במכסות.

דניאל סולומון: אני לא מבין איך משפיעה עליך העברת העובדים.

יצחק גורביץ: למה לא אמרת את הטענה הזאת לסמנכ"ל התמ"ת או למנכ"ל התמ"ת?

יצחק גורביץ: בפער שבין המכסה לבין הכניסה והיציאה יש משחק עצום.

יצחק גורביץ: אתה מבין מה המשמעויות של הפער הזה?

יצחק גורביץ: בתמ"ת הבינו את המשמעויות של הפער הזה.

יצחק גורביץ: אתה מדבר על ענף הבניין.

יצחק גורביץ: מידי יום נכנסים פלוס מינוס לישראל, ללא קשר לאלה שנכנסים לבתי חולים, 26 אלף איש.

יצחק גורביץ: אין לך את המידע הזה.

יצחק גורביץ: איך אתה יכול להגיד לי שאתה שולט בנושא הזה?

דוד אזולאי: תוכל להמציא את הנתונים לוועדה?

דניאל סולומון: אני יכול לבדוק.

דניאל סולומון: את אותם הנתונים שהיו למדור התשלומים בתמ"ת יש להם היום אחרי שהחליפו להם שלט מעל החדר.

קרן טרנר: אני רוצה לדווח על ישיבה שבה נכחתי בסוף שנת 2009 בין מנכ"ל משרד הפנים למנכ"ל משרד התמ"ת.

קרן טרנר: סוכם ללכת על הנוסח הממשלתי ולהעביר את הסמכויות בין המשרדים ורק אחר כך אם יהיו בעיות לפעול לתיקון החקיקה הממשלתית.

יצחק גורביץ: אנחנו לא מכירים דבר כזה.

טלי ארפי: מה שמטריד את אדוני זה לא העברה ממשרד התמ"ת למשרד הפנים, אלא השינוי של המדיניות ככל שתהיה לגבי המכסות.

טלי ארפי: זה לא רלוונטי.

יצחק גורביץ: הסברתי שלא.

טלי ארפי: העובדה שמדור התשלומים עבר למשרד הפנים לא אמורה לשנות לאדוני כהוא זה.

טלי ארפי: לגבי המכסות זו מדיניות של הממשלה והממשלה יכולה להחליט לגבי העניין הזה.

נטע ברנר: זה כרגע נמצא בדיונים בוועדת אקשטיין.

נטע ברנר: הנציג של התמ"ת בנושא הזה הוא אלי פז.

דוד אזולאי: נניח ויתברר שזה גרם לאי סדר או שיתברר שהרישומים לא מדויקים, איך אפשר יהיה לתקן את העיוות הזה?

דניאל סולומון: אם יש בעיות אנחנו ודאי נבחן אותן, אבל איך זה מתקשר למעבר של מדור התשלומים?

דוד אזולאי: אני לא יודע.

דוד אזולאי: אנחנו נקבל החלטה שתצטרכו לדווח לוועדה.

דוד אזולאי: נניח שבעוד שנה תבואו לדווח ויתברר שהדבר גרם עיכובים, גרם לבעיות נוספות .

דוד אזולאי: איך אנחנו מתקנים את זה אחר כך?

דניאל סולומון: אם הממשלה תגיע למסקנה כזאת היא תוכל להעביר בקלות חזרה את העניין למשרד התמ"ת.

טלי ארפי: בואו נחכה ונראה על איזה בעיות אנחנו מדברים.

טלי ארפי: יכול להיות שיועלו בעיות שניתן לפתור.

דוד אזולאי: אני מוכן ללכת עם חקיקת הממשלה ולקיים דיון בעוד שנה.

דוד אזולאי: השאלה מה אנחנו עושים בעוד שנה אם יתברר שהיו ליקויים והדברים לא עבדו כנדרש.

טלי ארפי: צריך לראות איזה ליקויים יעלו ואם ניתן לפתור אותם.

יצחק גורביץ: אני מציע להשאיר את המצב כפי שהוא.

יצחק גורביץ: אם בתוך שנה ניווכח שטעינו נהיה מוכנים לכנס את הוועדה אצלנו.

דוד אזולאי: זה רעיון לא מוצלח.

יצחק גורביץ: יושבים פה אנשים שלא ראו פלסטיני אחד שעובר במעבר.

דוד אזולאי: אנחנו נלך על ההצעה שהצעתי.

דוד אזולאי: אני יודע שזה נותן מענה חלקי.

דוד אזולאי: בואו ניתן לחוק לצאת לדרך.

תומר רוזנר: הנושא הבא הוא הנושא של הממונה על זכויות העובדים הזרים.

תומר רוזנר: בנושא הזה אדוני החליט לבטל את כל הסייגים שנקבעו בסעיף הזה וכך ליצור סמכות מלאה של הממונה.

תומר רוזנר: נציגי הממשלה לא סמכו ידם על ההחלטה והביעו התנגדות.

תומר רוזנר: בעקבות הבקשה של אדוני ובקשת השרים הנוגעים בדבר באנו בדברים עם נציגי המשרדים השונים.

תומר רוזנר: מה שמוצג בפניכם כאן זאת הצעת פשרה.

תומר רוזנר: לפני הדיון היום הודיעו לי נציגי הממשלה שהם מבקשים להוסיף סייגים נוספים על הסייגים האלה.

תומר רוזנר: יש לנו שתי סוגיות העומדות על הפרק, האחת היא סוגיית סמכויותיו של הממונה בכל הנוגע לגופי המדינה, לרשויות המדינה וכו', השנייה היא סמכויות הממונה כלפי עובדים ומעסיקים בענף הסיעוד.

שי סומך: הערה ראשונה מתייחסת לסעיף 1כח.

שי סומך: לפני המילה "סמכויות" צריך לכתוב "תפקידיו וסמכויותיו של הממונה".

שי סומך: צריך להבהיר שהסעיף חל גם על סעיף 1כב1.

שי סומך: הערת נוסח שנייה היא שבמקום הנוסח בפסקה 1 יהיה נוסח שאומר "לעניין מדיניות שנקבעה על ידי המדינה או גוף מבוקר המנוי בסעיף 9(1) ו-(2) לחוק מבקר המדינה, התש"ח-1958, או לעניין הפעלת סמכויותיהם, לרבות הוראות מינהל".

תומר רוזנר: מה שמוצע כאן, ולדעתנו בצדק, הוא שהממונה לא יוכל לטפל כאשר הרשות הציבורית מפעילה סמכות על פי דין.

תומר רוזנר: באותם מקרים הממונה לא נועד להיות בג"ץ קטן.

תומר רוזנר: כאשר רוצים לתקוף מדיניות או הפעלת סמכות שלטונית המקום הראוי הוא בבג"ץ או בבית משפט אחר שיש לו סמכות לדון בעניין, לא במסגרת פנייה לממונה שהתפקיד שלו הוא לברר תלונות פרטניות.

תומר רוזנר: בעניין הזה אני חושב שיש מקום לתיקון המוצע.

תומר רוזנר: שי סומך: בהצעה של הלשכה המשפטית נמחקה פסקה 1.

תומר רוזנר: אנחנו מתנגדים למחיקה.

תומר רוזנר: לפי הנוסח של הלשכה המשפטית תהיה סמכות לממונה להגיש תביעה אזרחית נגד המדינה.

תומר רוזנר: מצב שבו גוף פנים ממשלתי מגיש תביעה נגד המדינה עצמה זה דבר לא ראוי.

תומר רוזנר: לא כך מבררים תלונות נגד המדינה.

תומר רוזנר: ההצעה החלופית שלנו הייתה שלממונה יהיו סמכויות לפי פסקאות 1-3 שבסעיף 1כד1(3).

תומר רוזנר: פסקה 1 זו סמכות לדחות תביעה בגלל חוסר בתום לב.

תומר רוזנר: פסקה 2 זאת סמכות להעביר את התלונה לגוף אחר שמוסמך לדון בנושא על פי דין.

תומר רוזנר: הסמכות השלישית היא להעביר לגישור.

תומר רוזנר: זאת נראית לנו פשרה נכונה.

תומר רוזנר: לפני הדיון הייתה הצעה אחרת שמבקשת שהממונה יעביר את התלונה נגד המדינה ליועץ המשפטי לממשלה.

תומר רוזנר: זה המצב בפועל.

תומר רוזנר: גם בהצעת הפשרה שלנו תהיה סמכות להעביר את התלונה לגוף שעל פי דין מוסמך לחקור או לדון בנושא.

תומר רוזנר: להכניס סעיף כזה בלי לשמוע את דעתו של היועץ המשפטי לממשלה זאת הצעה שאנחנו רואים בה בעיה.

תומר רוזנר: אנחנו לא יכולים להסכים ואנחנו מבקשים מהוועדה שלא תאשר הצעה שנותנת תפקיד ליועץ המשפטי לממשלה בלי לשאול את דעתו, בלי לקבל את ההתייחסות שלו.

תומר רוזנר: זה דבר שלא יכול להיות מהרגע להרגע.

תומר רוזנר: אני לא יודע מה תהיה התשובה שלו.

תומר רוזנר: כרגע נראה לנו שהמצב לפי הצעת הפשרה שלנו כבר מאפשר פנייה ליועץ המשפטי לממשלה.

תומר רוזנר: אנחנו מבקשים לאשר את הצעת הפשרה של הממשלה.

תומר רוזנר: במקרה הזה אני לא יכול להסכים עם דבריו של עו"ד סומך.

תומר רוזנר: אני חושב שחשוב ברמה הערכית וברמה הפרקטית שהמחוקק יביע עמדה ברורה בנוגע לכך שהמדינה היא כבר לא הכתר, היא כבר לא מעל החוק, אלא היה כפופה ועובדת לפי החוק.

תומר רוזנר: כאשר יש בעיה הממונה יכול לבדוק את הבעיה.

תומר רוזנר: אנחנו יודעים שיש כבר היום הוראות שנותנות פריבילגיה למדינה בכך שלא ניתן להעמיד אותה לדין פלילי.

תומר רוזנר: במקרים רבים הדבר מועבר להכרעת היועץ המשפטי לממשלה.

תומר רוזנר: בכל הנציבויות האחרות שקיימות נושאים דומים, הן בנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, הן בנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה אין הוראה דומה שמתייחסת להחרגה של המדינה .

תומר רוזנר: נהפוך הוא.

תומר רוזנר: בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות יש הוראה מפורשת שמאפשרת לנציב לתת צווים פוזיטיבים כלפי המדינה וכלפי רשויות ציבוריות אחרות.

תומר רוזנר: אני סבור שראוי שהוועדה תלך בנתיב הזה.

תומר רוזנר: אם יסבור היועץ המשפטי לממשלה שהוא יכול לאסור על הממונה להחריג באמצעות הנחיות פנימיות כפי שהוא עשה במסגרת הנחיותיו לגבי נציבויות השוויון האחרות, אז ייעשה כן גם כאן.

תומר רוזנר: זה ראוי מבחינה ערכית שלא תהיה הוראה כזאת בחוק.

דוד אזולאי: האם יש אפשרות שהממונה יוכל לפנות ליועץ המשפטי לממשלה?

תומר רוזנר: זאת הצעת הפשרה שהוצעה לפני הדיון וחשבתי שאפשר להסכים לה.

תומר רוזנר: אמר עו"ד סומך שהוא לא מסכים לה.

דוד אזולאי: ברגע שאנחנו מאפשרים את המסלול הזה שהממונה יוכל לפנות ליועץ המשפטי לממשלה זה דבר שיכול לענות על כל הדרישות של כולם.

דוד אזולאי: מה שטוען היועץ המשפטי של הוועדה, ובצדק, זה שאי אפשר לבוא ולהחריג את המדינה.

דוד אזולאי: אולי כרגע המדינה לא מעסיקה עובדים זרים, אבל יכול להיות שמחר היא כן תעסיק.

דוד אזולאי: ההפניה ליועץ המשפטי לממשלה נותנת מענה.

דוד אזולאי: אי אפשר לשחרר את המדינה מהדבר הזה.

שי סומך: בנוסח שהממשלה הציעה זה כבר מוסדר.

שי סומך: אחת הסמכויות שמוצע להקנות לממונה היא הסמכות להפנות את התלונה לבירור על ידי גוף אחר הפועל על פי דין.

דוד אזולאי: מי זה הגוף האחר?

דוד אזולאי: הגוף האחר מבחינתי זה היועץ המשפטי לממשלה.

שי סומך: גורם אחר יכול להיות משטרה.

דוד אזולאי: תשאיר את זה לשיקול דעתו של היועץ המשפטי לממשלה.

דוד אזולאי: למה לקבע את זה בחקיקה?

שי סומך: ההצעה הזאת הועלתה ממש לפני הישיבה.

שי סומך: כשרוצים להטיל בחקיקה תפקיד על היועץ המשפטי לממשלה צריך קודם לבקש את דעתו.

דוד אזולאי: אין לנו בעיה שתבדוק את הנושא מול הגורמים המוסמכים, אבל ההצעה של הוועדה תהיה להעביר את זה להכרעתו של היועץ המשפטי לממשלה.

שי סומך: אני לא יודע אם להכרעתו.

שי סומך: הייתי אומר לידיעתו של היועץ המשפטי לממשלה.

דוד אזולאי: אני משאיר לך לברר את העניין.

תומר רוזנר: הנושא השני שהיה עליו מחלוקת בישיבות הקודמות הוא נושא הסיעוד.

תומר רוזנר: ההצעה שמונחת בפניכם היא הצעת פשרה שאומרת שלגבי עובדים בענף הסיעוד יהיו לממונה סמכויות מצומצמות הרבה יותר ממה שיש לו בדרך כלל, כאשר הסמכויות יהיו לדחות את התביעה, להעביר אותה לגורם אחר או להעביר אותה לגישור.

דוד אזולאי: בתנאי שלא הלכו לבית הדין לעבודה.

עודד פלר: אנחנו צידדנו בהצעה לפיה לממונה יהיו כל הסמכויות, כולל סמכות קבלת הנתונים והכרעה לגבי כל עניין, בין שמדובר בסיעוד ובין שמדובר בכל ענף אחר.

עודד פלר: ככל שתוגש תביעה הוא ימשוך את ידיו ולא יתעסק בזה.

עודד פלר: אנחנו חטאנו באיזה שהוא מקום כשדיברנו בעובדי סיעוד בישיבות האחרונות.

עודד פלר: מדובר לרוב בעובדות.

עודד פלר: אנחנו מדברים פה על החרגת רוב מהגרות העבודה בישראל.

עודד פלר: הן כמעט ולא עובדות בבניין, הן כמעט ולא עובדות בחקלאות, הן לרוב עובדות בסיעוד.

עודד פלר: שם הן הרוב המוחלט.

עודד פלר: אנחנו יודעים שבסוף שנות ה-90 היה מדובר בתשעים ומשהו אחוזים.

עודד פלר: היום זה בין 70% ל-80%.

עודד פלר: יוצא שממונה זכויות עובדים זרים עוסק בעובדים זרים גברים, הוא לא עוסק כמעט בעובדות זרות.

עודד פלר: הוא יכול לדון במקרים קיצוניים של עבירות מין, כפייה וכו'.

עודד פלר: סמכות הגישור היא בסדר, אבל היא חלק מהסמכויות שיש לממונה ממילא.

עודד פלר: היא צריכה להיות בין יתר הסמכויות האחרות, כולל הסמכות לבדוק את התלונה, לבקש חומר מהמעסיק, לקבל החלטה ולהגיש תביעות.

עודד פלר: היום המשמעות היא שיש ממונה לזכויות עובדים, אין ממונה לזכויות עובדות.

דוד אזולאי: במילה "עובדים" לא נכללות עובדות?

עודד פלר: הן נכללות, אבל ברגע שמחריגים את הסיעוד לעובדות אין פתרון.

עודד פלר: המדינה עוצמת את עיניה ממה שקורה בענף התעסוקה הגדול ביותר של מהגרי עבודה בישראל.

שושנה שטראוס: בפשרה אליה הגענו יש עדיין את ההחרגה בקשר להטרדה מינית.

עודד פלר: אני מדבר על תנאי עבודה של עובדות ללא קשר להטרדה מינית.

שושנה שטראוס: בהצעה שהצענו כעת הממונה יוכל להעביר את התלונה לגורם המוסמך, זאת אומרת הוא יוכל להעביר את התלונה למשרד התמ"ת או למשטרה.

תומר רוזנר: הנוסח מוסכם על כל משרדי הממשלה.

גלעד: (2) על יחיד, לגבי עובד זר שהוא מעסיק בסיעוד שלא במסגרת עסקו או משלח ידו, למעט הסמכויות לפי סעיף 1כד1(ג)(1)-(3) לחוק זה; (3) על אף האמור בספקה (2) הממונה על זכויות העובדים הזרים יהא רשאי לעשות שימוש במלוא תפקידיו וסמכויותיו לפי פרק זה במקרים שבהם קיים חשש לסחר בבני אדם, להחזקה בתנאי עבדות או לעבודת כפיה, כמשמעותם בסימן ז' שבפרק י' לחוק העונשין, או להטרדה מינית, כהגדרתה בסעיף 7(א)(1) לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988.

תומר רוזנר: בישיבות הקודמות נתתי דוגמאות של מקרים שבהם צריך להרחיב את החריגים, כמו למשל במקרים של עבירות המין והאלימות האחרות.

טלי ארפי: אנחנו לא רואים סיבה להתנגד להרחבה.

תומר רוזנר: אנחנו נוסיף את החריגים של עבירות המין והאלימות.

תומר רוזנר: יש הגדרות בכל מיני חוקים.

תומר רוזנר: אנחנו נעשה הפנייה לאחד החוקים שמתייחסים לעבירות המין והאלימות שבהן יש מקום לאפשר לממונה לטפל.

תומר רוזנר: סעיף 6א בחוק הקיים עוסק בסמכויות לגבי ניידות עובדים.

תומר רוזנר: בדיונים הקודמים הושמעו הסתייגויות רבות, כולל של עבדכם הנאמן, לגבי הבעייתיות הרבה שיש בסעיף הזה.

תומר רוזנר: הפסיקה מתחה ביקורת קשה על המדיניות שקבעה הממשלה בנושאים האלה.

תומר רוזנר: מכיוון שנציגי הממשלה הודיעונו שבאמתחתם החלטת ממשלה חדשה שמעגנת בחקיקה את הנושא של ניידות עובדים, הוסכם שבשלב הזה יתוקן הסעיף כך שכל תקנות שיותקנו לפיו ידרשו אישור של הוועדה.

דוד אזולאי: על איזה ניידות אדוני מדבר?

תומר רוזנר: ניידות בין מעבידים, ניידות של העובד עצמו.

דוד אזולאי: כולל הסיעודיים?

תומר רוזנר: כן.

דוד אזולאי: שתהיה אפשרות לנייד אותם ממעסיק אחד לשני?

תומר רוזנר: הממשלה צריכה לקבוע הוראות בעניין הזה.

דוד אזולאי: מה המשמעות של הסעיף היום?

תומר רוזנר: היום הסעיף מסמיך את השרים לקבוע הוראות לגבי הגבלה של ניידות עובדים.

תומר רוזנר: מה שאנחנו מציעים זה שהסעיף הזה יוכפף לפיקוח פרלמנטרי, בעיקר בשל ההשפעה המשמעותית שלו על זכויות היסוד של העובדים הזרים.

עודד פלר: האם זה לא נעשה בניגוד לפסיקת בג"ץ שאמר שראוי שההסדרים האלה יהיו בחקיקה ראשית?

טלי ארפי: הכוונה לקבוע תקנות.

גלעד: "ניידות עובדים זרים 6א(א) שר הפנים, לאחר התייעצות עם השר ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע הוראות, תנאים וסייגים בדבר מעבר של עובד זר בין מעבידים, לרבות הוראות בדבר התחשבנות בין מעבידים בשל אגרה ששולמה לפי סעיף 1י.

תומר רוזנר: הנושא הבא הוא הוראות המעבר והתחילה.

גלעד: 31.

גלעד: הוראות מעבר (א) עובד משרד התעשייה המסחר והתעסוקה, שערב פרסומו של חוק זה היה מפקח מכוח הסמכה לפי סעיף 6(א) לחוק העיקרי כנוסחו במועד האמור, יראו אותו כאילו הוסמך למפקח בידי שר התעשייה המסחר והתעסוקה, לפי סעיף 5ב(א) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 20 לחוק זה, אף אם לא נתקיימו בו הוראות סעיף 5ב(ב) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 20 לחוק זה, ואם עבר להיות עובד משרד הפנים עד יום התחילה, יראוהו כמי שהוסמך כאמור על ידי שר הפנים.

גלעד: (ב) עובד כאמור בסעיף קטן (א) או מי שהוסמך לפי סעיף 5ב(א) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 20 לחוק זה עד תום שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה, תעמוד הסמכתו בתוקפה עד תום שנה אחת מיום הפרסום.

גלעד: (ג) על אף האמור בכל דין אחר, מפקח כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), שעבר להיות עובד משרד הפנים, ימשיכו להיות נתונות לו הסמכויות שהיו נתונות לו לפי כל דין ערב פרסומו של חוק זה לעניין חקירת עבירה שהחל בה ערב פרסומו של החוק, לרבות הסמכות להטיל קנס מינהלי קצוב, כמשמעותו בחוק העבירות המינהליות, בשל אותה עבירה.

גלעד: (ד) היתר שניתן לאדם לפי סעיף 1יג לחוק העיקרי, לפי סעיף 10 לחוק קבלני כוח אדם או לפי סעיף 65 לחוק שירות התעסוקה, ורישיון שניתן לאדם לפי סעיף 2 לחוק קבלני כוח אדם או לפי סעיף 65 לחוק שירות התעסוקה, כנוסחם של סעיפים אלו קודם תחילתו של חוק זה, יעמדו בתוקפם בכפוף לתנאיהם, עד למועד תום תוקפם המקורי, כל עוד לא תוקנו על ידי בעל הסמכות לפי חוק זה.

נטע ברנר: מה שלא הוסף פה זה הוראת מעבר לממונה על זכויות עובדים זרים המתפקדת היום כממונה.

נטע ברנר: רצינו להוסיף הוראת מעבר למשך שנתיים או עד למינוי בפועל, לפי המוקדם ביניהם.

נטע ברנר: מטבע הדברים הליך של מכרז אורך הרבה זמן.

נטע ברנר: אנחנו לא רוצים שלא יועברו הסמכויות.

דוד אזולאי: למי להעביר את הסמכויות?

נטע ברנר: כיום יש ממונה על זכויות עובדים זרים שמתפקדת משנת 2005.

נטע ברנר: אנחנו רוצים לאפשר לה להמשיך לעבוד עד שנתיים מקסימום.

נטע ברנר: אם יתמנה מישהו במקומה או שהיא תתמנה בעצמה, אז לפי המוקדם ביניהם ימשיך המינוי.

תומר רוזנר: הממשלה לא הציעה הוראת מעבר .

נטע ברנר: לא הצענו בהצעת החוק הממשלתית.

תומר רוזנר: הממונה או מי שנושאת בתואר של ממונה ממלאת תפקיד שהיא יכולה להמשיך למלא.

תומר רוזנר: אין שום מניעה שהיא תעשה זאת.

תומר רוזנר: החוק החדש מאפשר לממונה לכשיבחר להפעיל סמכויות מרחיקות לכת, כולל מתן צווים, הגשת תביעות, דרישות למידע.

תומר רוזנר: החוק מגדיר דרישות סף ודרישות הכשרה וניסיון בתחומים השונים.

תומר רוזנר: אינני יודע אם לממונה יש היום את האישורים ואת הסמכויות האלו.

דוד אזולאי: האם בתקופת המעבר יכהנו שני ממונים?

תומר רוזנר: בוודאי שלא.

תומר רוזנר: הממונה ימונה לפי החוק.

נטע ברנר: משדר התמ"ת עומד על כך שלממונה הקיימת יהיו את הסמכויות המוצעות בהצעת החוק.

דוד אזולאי: איך יהיו לה את הסמכויות אם היא לא עברה את ההכשרה?

נטע ברנר: הממונה המכהנת כיום עונה על ההגדרה בהצעת החוק הזאת.

תומר רוזנר: אנחנו לא יודעים מה תנאי הכשירות שייקבעו על ידי נציבות שירות המדינה.

נטע ברנר: נכון, אבל אין אותם כרגע.

תומר רוזנר: הם יהיו.

תומר רוזנר: בישיבה המקדימה שהייתה לדיון הזה הוסכם שלא תהיה הוראה כזאת.

שושנה שטראוס: אני הובנתי כנראה לא נכון.

נטע ברנר: אני מבינה שזאת העמדה של הלשכה המשפטית של ועדת הפנים, אבל הממשלה מבקשת להוסיף את ההוראה הזאת.

נטע ברנר: המשמעות של אי הוספת ההוראה הזאת היא שהממונה שקיימת היום תהיה בלי הסמכויות האלו.

נטע ברנר: אני לא יודעת כמה זמן לוקח להארך למכרז כזה, אני לא יודעת כמה מועמדים יהיו, אני לא יודעת כמה ועדות יהיו, אבל אנחנו יודעים שאנחנו רוצים כרגע שהסמכויות האלו יהיו בידי מישהו.

דוד אזולאי: אני מציע להגביל את זה בזמן.

נטע ברנר: אנחנו מציעים שנתיים.

דוד אזולאי: שנתיים זה הרבה זמן.

דוד אזולאי: בואי נקבע שנה ואם יתמנה קודם נאשר את זה.

דוד אזולאי: שנה זה זמן סביר.

נטע ברנר: המכרז שלי לקח 3 שנים.

נטע ברנר: מכרזים לוקחים זמן.

דוד אזולאי: אני מתנגד לשנתיים.

דוד אזולאי: אנחנו מחליטים על שנה.

דוד אזולאי: תגישו הסתייגות.

דוד אזולאי: אנחנו נכתוב שהוראות המעבר יחולו על הממונה למשך שנה.

דוד אזולאי: במשך השנה הזאת יצא המכרז.

תומר רוזנר: אין פה שום הטלת דופי בממונה הנוכחית, בכישוריה.

דוד אזולאי: אני מצטרף לדבריך.

נטע ברנר: יש לנו את הזכות להסתייג.

דוד אזולאי: תגישי את ההסתייגות שלך בכתב למחלקה המשפטית.

שושנה שטראוס: בהצעת החוק שלנו עשינו חלוקה חדשה של הסמכות לחקור עבירות מסוימות.

שושנה שטראוס: משרד התמ"ת מטפל היום בחלק מהעבירות, רשות ההגירה בחלק אחר.

שושנה שטראוס: תיקים רבים נמצאים בשלבי חקירה וטיפול שונים.

שושנה שטראוס: כדי לטפל בכל התיקים הישנים ביקשנו שיראו את המפקחים שיוסמכו על ידי רשות ההגירה לפי חוק עובדים זרים כאילו הוסמכו לגבי תיקי החקירה שכבר נפתחו.

שושנה שטראוס: אנחנו מרגישים שאם זה לא יהיה ככה התיקים יפלו בין הכיסאות.

ליאוניד קוגן: יש לנו הסתייגות לסעיף 31(ג).

ליאוניד קוגן: הסעיף מתייחס לזה שכל מפקח שהייתה לו סמכות ימשיך לטפל באותם תיקים שהחלו לפני תיקון החוק.

ליאוניד קוגן: אם אותם מפקחים שכרגע נמצאים במשרד התמ"ת יעברו למשרד הפנים, לא יישאר בעל סמכות שיוכל לטפל בתיקים שלפני תיקון החוק.

ליאוניד קוגן: מדובר באלפי תיקים שנמצאים בשלבי משפטים שונים.

דוד אזולאי: מה אדוני מציע?

ליאוניד קוגן: אני מציע שתהיה המשכיות לאותן הסמכויות שהיו במשרד התמ"ת ושכל מפקח חדש במשרד הפנים שיקבל הסמכה לאכיפת חוק עובדים זרים יקבל גם הסמכה לטפל בתיקים שהחלו לפני תיקון החוק, כמובן לאחר שהוא יעבור הכשרה כמתחייב בחוק.

דוד אזולאי: גם את זה אפשר להגביל בזמן.

ליאוניד קוגן: אין כאן קביעה משפטית.

ליאוניד קוגן: הקביעה אומרת איך הממונה על אותם מפקחים צרך לחלק את העבודה הפנימית שלו.

ליאוניד קוגן: החוק קובע את מספר המפקחים מכלל המאגר של המפקחים שנמצאים במשרד התמ"ת שיטפל בתיק חקירה זה או אחר.

ליאוניד קוגן: אם לא מגבילים את הסמכות של היועץ המשפטי לממשלה לתת הסמכות לתובעים לטפל בתיקים, אז אין היגיון לא להגדיל את הסמכויות של השר לתת הסמכה למפקח זה או אחר לטפל בתיק זה או אחר.

ליאוניד קוגן: בסופו של דבר ייווצר מצב שלא יהיו מפקחים שיטפלו בתיקים האלה.

תומר רוזנר: ההצעה שמוצעת כאן היא להנציח מצב קיים שאותו הממשלה רצתה לשנות.

תומר רוזנר: הממשלה רצתה שהטיפול בנושאים שנוגעים לזכויות עובדים זרים יהיו במשרד הפנים, ענייני שכר יהיו במשרד התמ"ת.

תומר רוזנר: זאת החלוקה שהממשלה ביקשה לעשות, זאת החלוקה שמוצעת בהצעת החוק וזאת החלוקה שהוועדה עתידה לאשר.

תומר רוזנר: מה שמוצע כאן זה שבמשך תקופה ארוכה יוכל המפקח של משרד הפנים לחקור עבירות של שכר מינימום.

תומר רוזנר: אני סבור שזאת לא הייתה כוונת הממשלה.

תומר רוזנר: אינני מכיר הוראת חוק דומה.

תומר רוזנר: אין תקדים לדבר הזה.

תומר רוזנר: אם מעבירים סמכויות אז מעבירים סמכויות.

תומר רוזנר: ההוראה המקובלת היא ההוראה שמופיעה כאן.

תומר רוזנר: מי שהתחיל חקירה ימשיך אותה.

תומר רוזנר: זאת ההצעה שמקובלת בכל חקיקה שאני מכיר.

נטע ברנר: ואם הוא יפרוש?

תומר רוזנר: ימשיך אותו מישהו אחר בתמ"ת.

תמר פינקוס: הסיבה שביקשנו את החלוקה היא כדי לא ליצור כאוס.

תמר פינקוס: רצינו שאם מישהו יפרוש, ימות או יחלה שלא יעבור התיק הישן.

תמר פינקוס: המדינה רוצה למנוע מצב שתיק שיש בו חלק סמכויות כזה וחלק סמכויות אחר יתנהל על ידי שני גופים, על ידי חוקרים שונים ובפני שופטים שונים.

תמר פינקוס: כל הרעיון הוא לסיים את החקירה באותו המקום.

תומר רוזנר: מה יקרה בעבירות החדשות?

תמר פינקוס: היום התיק הוא מעורב, החקירה היא אחת ומגישים ראיות בבית משפט אחד.

תמר פינקוס: בעבירות החדשות זה לא יכול לקרות.

ליאוניד קוגן: אנחנו מדברים על תיקים מעורבים שבהם יש 2 סמכויות ייחודיות של 2 משרדים.

ליאוניד קוגן: כשיהיה תיק חדש המשרד יפתח תיק בהתאם לסמכות שלו.

ליאוניד קוגן: לא אמור להיווצר מצב שבו יהיו 2 סמכויות ייחודיות.

דוד אזולאי: אני חושב שהתוצאה תהיה הנצחה של המצב הקיים.

דוד אזולאי: אני מציע להגביל את זה בזמן.

דוד אזולאי: אני הייתי הולך על שנתיים, שזה זמן סביר, כדי לתת מענה למה שאתם מעלים כאן.

דוד אזולאי: אם לא נלך על הגבלה של זמן, אז המצב הזה יישאר עוד הרבה זמן.

ליאוניד קוגן: זה יביא למצב שהנאשם יזכה.

ליאוניד קוגן: מה שייפגע זה האינטרס הציבורי.

נטע ברנר: שנתיים זה קצר מידי.

נטע ברנר: אולי נעשה 4 שנים.

תמר פינקוס: 4 שנים זה יותר סביר מבחינת התנהלות ההליך בבית משפט.

תמר פינקוס: שנתיים זה לא לעשות כלום, זה להחזיר את הכאוס.

תמר פינקוס: זה יעודד את האנשים למשוך הליכים כמה שיותר.

קרן טרנר: אנחנו חושבים שהנדבך של האכיפה מול המעסיקים הוא נדבך הכי מרכזי בכל הנושא של טיפול בעובדים זרים.

קרן טרנר: אנחנו חושבים שלפני שמתמקדים מול עובדים זרים צריך לטפל במעסיקים.

קרן טרנר: דווקא כאן הופתענו לראות שמשרד הפנים מוכן לקבל עליו את התיק שנקרא השלמת תיקים שהחלו, כי הכי נוח לגוף שמקבל לבוא עם דף חלק ולהראות סטטיסטיקות טובות.

קרן טרנר: משרד הפנים מחויב לדווח על הקנסות מול מעסיקים ועל האכיפה מול המעסיקים.

קרן טרנר: דווקא כאן הסכימו 2 המשרדים לעשות חלוקה אחרת.

דוד אזולאי: ההצעה שלי לשנתיים נראית סבירה?

קרן טרנר: אין פורום שרים אחד שאנחנו לא מעלים את הנושא של אכיפה מול מעסיקים.

קרן טרנר: הם נדרשים לסטטיסטיקות ולנתונים.

דוד אזולאי: אני לא רואה בעיה אם הנתונים האלה יועברו מהתמ"ת למשרד הפנים והוא זה שיעמוד מול התובע ומול מערכת המשפט.

ליאוניד קוגן: אני אתן דוגמה של סמכות להמיר כתב אישום יזום בקנס מינהלי.

ליאוניד קוגן: זה יכול לקרות בעוד שנה, זה יכול לקראות בעוד 3 שנים.

ליאוניד קוגן: מה שיקרה הוא שבאותו תיק שיצטרכו להטיל קנס מינהלי יטילו 2 קנסות והתיק יתפזר.

תומר רוזנר: מה יקרה בתיק החדש?

ליאוניד קוגן: בתיק החדש זה לא יקרה כי לא יהיו סמכויות מעורבות.

תומר רוזנר: אין סמכות מקבילה?

ליאוניד קוגן: המשרד יכול לטפל במקביל.

ליאוניד קוגן: אני מדבר על 2 סמכויות ייחודיות בתיק.

ליאוניד קוגן: רוב התיקים המעורבים הם עם 2 סמכויות ייחודיות.

ליאוניד קוגן: הסעיף הזה מדבר גם על סמכות של מפקח להטיל קנס מינהלי.

תמר פינקוס: במצב החדש התיקים מחולקים מראש לפי סמכויות ייחודיות, לא יהיה תיק מעורב.

תמר פינקוס: אנחנו מדברים על תיקי עבר שבהם היו סמכויות מעורבות ייחודיות.

תמר פינקוס: בתיקים החדשים לא יכול לקרות כזה דבר.

תמר פינקוס: תיק של שכר מינימום מעולם לא יפתח במשרד הפנים.

תמר פינקוס: שנתיים זה דבר נהדר, אבל אנחנו תלויים בבית משפט.

תמר פינקוס: בית משפט לא עובד אצלנו.

תמר פינקוס: בבית משפט יש עומס, הוא לא תמיד מקשיב.

תמר פינקוס: שנתיים זה לא זמן ראלי, אלא אם רוצים שהנאשמים יצאו נשכרים.

תמר פינקוס: הם בוודאי ישמחו מזה.

תומר רוזנר: מפקחים יכולים לדבר ביניהם.

תמר פינקוס: השאלה היא לא אם המפקחים יכולים לדבר ביניהם, אלא מה העדים והנאשמים עושים.

שושנה שטראוס: אולי אפשר לקבוע זמן של 5 שנים.

שי סומך: כל מגבלה יכולה לגרום נזקים.

דוד אזולאי: אני חושש ממצב שהתיקים יישארו לעולמי עד.

שי סומך: אני לא רואה שום תועלת במגבלה.

שי סומך: ברגע שהתיק מועבר למשרד הפנים הוא צריך לטפל בו כמו שהוא מטפל בכל תיק אחר.

קרן טרנר: המחיר שזה יישאר במשרד הפנים והוא ידווח על אכיפה לא אפקטיבית הוא נמוך מאשר המחיר שמעסיק שפעל שלא כחוק יצא נשכר.

ליאוניד קוגן: אין פה שאלה משפטית.

תמר פינקוס: היחידים שייהנו מזה אלה הנאשמים.

שושנה שטראוס: אנחנו מציעים את הנוסח הבא: "על אף האמור בכל דין אחר, לעובד משרד הפנים שהוסמך לפי סעיפים 5ב ו-6 לחוק כנוסחם בסעיף 20 לחוק זה, יהיו נתונות הסמכויות לעניין חקירת כל עבירה לפי החוק העיקרי או לפי חוק שכר מינימום, התשמ"ו-1985, שמפקחי יחידת הסמך לעובדים זרים במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה החלו בחקירתה קודם מועד פרסומו של חוק זה, לרבות הסמכות להטיל קנס מינהלי קצוב כמשמעותו בחוק עבירות בשל אותה עבירה".

שושנה שטראוס: זה אומר שמפקח שהוסמך לפי חוק עובדים זרים ברשות ההגירה יוכל להשלים את כל החקירה שהוא החל בה.

תומר רוזנר: לגבי תיקי עבר אין מחלוקת.

דוד אזולאי: אני מציע שתשבו יחד עם המחלקה המשפטית של הוועדה ותנסו להגיע לנוסח מקובל.

שי סומך: אנחנו רוצים לחזור לשאלה אם להעביר את זה להחלטתו של היועץ המשפטי.

שי סומך: אנחנו מסכימים להעברה ליועץ המשפטי או למי שהוא יסמיך לשם כך.

שי סומך: לא מדובר בסמכות הכרעה.

שי סומך: יש סכסוך בין אדם פרטי למדינה.

שי סומך: בית המשפט הוא המוסמך.

שי סומך: היועץ המשפטי יבחן את העניין.

דוד אזולאי: שייתן חוות דעת.

שי סומך: כמו שהוא מקבל פנייה של אזרחים כך הוא יקבל את הפנייה הזאת.

דוד אזולאי: זאת לא פנייה של אזרח, זאת פנייה של ממונה.

שי סומך: מדובר בסכסוך אזרחי בין עובד זר למדינה.

שי סומך: במקרה כזה היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא יסמיך לשם כך ידון בזה.

שי סומך: אם הוא יחשוב שיש ממש בתביעה הוא ימליץ להתפשר.

שי סומך: אם לא, אז הוא יפנה את העובד להגיש תביעה אזרחית נגד המדינה.

שי סומך: היועץ המשפטי לממשלה הוא לא בית משפט.

שי סומך: צריך לשבת על הנוסח עם הלשכה המשפטית.

דוד אזולאי: אתה אומר שהיועץ המשפטי לא יכריע אלא יפנה את האדם לגורם אחר.

שי סומך: הוא עשוי להכריע.

שי סומך: אם הוא רואה תלונה שיש בה ממש הוא יכול להורות לגוף ממשלתי להקנות את הזכויות לעובד.

תומר רוזנר: סמכות ההכרעה היא של בית משפט.

תומר רוזנר: צריך למצוא את הנוסח המתאים שמאפשר במקרים מסוימים ליועץ המשפטי להורות למשרד הממשלתי לפעול.

תומר רוזנר: כמובן שלעובד שמורה הזכות לפנות לבית המשפט.

תומר רוזנר: זה ברור שההכרעה של היועץ המשפטי לא פוסלת את העובד מלפנות לבית משפט.

דוד אזולאי: האם היועץ המשפטי יוכל להכריע ועל סמך ההחלטה הזאת העובד יוכל לפנות לבית המשפט?

תומר רוזנר: הנחת היסוד היא שהמשרד הממשלתי או הגוף ציבורי יבצע את מה שהיועץ המשפטי יגיד לו.

תומר רוזנר: זאת ההנחה שהתקיימה במרבית המקרים.

שי סומך: הערה נוספת היא לגבי סעיף 1כח(1).

שי סומך: אנחנו חושבים שהסעיף הזה מיותר כי הוא ממילא קיים אבל ניתן לכלול את הסעיף הזה למען הסר ספק.

יאיר אלגאוי: אנחנו מבקשים למחוק את סעיף 31(ב), שהוא סעיף שיוצר מצב של השוואה בין עובדים ותיקים לחדשים.

יאיר אלגאוי: יכול להיות עובד שעבד 25 שנה במשרד, לא עבר הסמכה ויהיה מוסמך לחודש, ואילו מצב של עובד חדש שעבר הסמכה לאחר 7 חודשים ויהיה מוסמך לתמיד.

יאיר אלגאוי: אין שום היגיון בסעיף הזה.

יאיר אלגאוי: הסעיף הזה מפלה בין עובדים.

יאיר אלגאוי: אין סיבה שעובד שעומד בכללים לא יהיה מפקח.

יאיר אלגאוי: כל הסיטואציה היא סיטואציה שלא תורמת לשום דבר ופוגעת בציבור עובדים.

שושנה שטראוס: מחיקת הסעיף תפגע עוד יותר במפקחים.

שושנה שטראוס: אנחנו מנסים להגן על קבוצה של מפקחים שהועברו ממשרד התמ"ת למשרד הפנים לפני שנה וחצי.

שושנה שטראוס: במשך שנה וחצי הם עסקו בתחום העובדים הזרים לא מבחינה פלילית.

שושנה שטראוס: אנחנו רוצים שתהיה להם אפשרות לכהן, אפילו אם לא מולאו לגביהם כל התנאים.

שושנה שטראוס: הצענו שההסמכה שלהם תעמוד בתוקף במשך 3 שנים.

שושנה שטראוס: בדיון האחרון הורידו את זה לשנה.

שושנה שטראוס: אם נמחק את הסעיף הזה הם בכלל לא יוכלו לפעול.

שושנה שטראוס: בסעיף קטן (ד) אמור להיות כתוב סעיף 63 בחוק שירות תעסוקה במקום סעיף 65.

דוד אזולאי: האם זכויותיהם של המפקחים עלולות להיפגע?

שושנה שטראוס: ההצעה שלנו הייתה לאפשר לאותם מפקחים בתיקים להמשיך לפעול לפי המתכונת הנוכחית במשך 3 שנים, כשבמשך אותן שנים אנחנו נדאג להכשרתם ולמילוי כל הדרישות החדשות לגביהם.

שושנה שטראוס: יכול להיות שאם במשך שנה לא יצליחו להסמיך אותם ולקיים לגביהם את כל התנאים החדשים הם לא יוכלו להמשיך.

תומר רוזנר: האם תהיה פגיעה בזכויותיהם כעובדים?

שושנה שטראוס: ייתכן.

דוד אזולאי: התוצאה של זה תהיה לשלוח אותם הביתה.

תומר רוזנר: זה לא קרה ולא יקרה אף פעם.

תומר רוזנר: זאת האשמה של המדינה שהיא לא הכשירה אותם בזמן.

יאיר אלגאוי: הסעיף מיותר.

שושנה שטראוס: אני מתנגדת.

יאיר אלגאוי: סעיף (א) נותן לך את הכל, את לא צריכה את סעיף (ב).

יאיר אלגאוי: עצם העובדה שלא יהיה סעיף (ב) זה יעודד אתכם להכשיר אותם לא תחת לחץ.

שושנה שטראוס: סעיף (א) מדבר על מפקח במשרד התמ"ת שערב פרסומו של חוק זה היו לו סמכויות.

שושנה שטראוס: יש לנו קבוצה גדולה של מפקחים שהועברו מהתמ"ת לרשות ההגירה.

שושנה שטראוס: היום אין להם סמכויות.

יאיר אלגאוי: לא כתוב שאין להם סמכויות.

יאיר אלגאוי: אני לא רוצה שקבוצה של 20,30 עובדים תיפגע.

יאיר אלגאוי: אולי תחשבו איך ליצור מצב שתסמיכו אותם.

דוד אזולאי: מה קורה אם הסמיכו אותם והם לא עמדו במשימה?

יאיר אלגאוי: אדוני מתכון לכך שהם לא עברו את הבחינות או את ההסמכה.

יאיר אלגאוי: יכול להיות מצב שמפקח שנמצא 20,25,30 שנה בשירות המדינה ימצא את עצמו חסר סמכויות.

תומר רוזנר: אם הוא לא עבר הכשרה מתאימה.

יאיר אלגאוי: יכול להיות ששוטר משרת בשירות המדינה 25 שנה ועכשיו הוא יצטרך לעבור השתלמות.

תומר רוזנר: הנושא הזה של הסמכת פקחים והוראות מעבר בנושא הזה זה דבר שקיים בעשרות דברי חקיקה בשנים האחרונות.

תומר רוזנר: לא מדובר בחידוש כלשהו בחקיקה.

תומר רוזנר: לא נשמעה הערה כזאת בעבר.

תומר רוזנר: אם יציגו בפנינו בעיות שהתעוררו לגבי הסמכויות שעברו בחקיקה קיימת בעשרות חוקים בעשור האחרון נדון בחשש הזה.

דוד אזולאי: אם נשאיר את המצב הקיים ונתעלם כרגע מפנייתו של נציג ההסתדרות, האם יש חשש לפגיעה בעובדים?

תומר רוזנר: המקרה שבו יש חשש לפגיעה בעובד הוא מקרה שבו הוא לא מצליח לעמוד בתנאים החדשים שייקבעו.

תומר רוזנר: לעובד שלא יצליח לעמוד בבחינות החדשות יצטרכו למצוא תפקיד אחר, הוא לא יוכל להיות פקח.

דוד אזולאי: המדינה תצטרך לתת מענה לאותו עובד שלא יצליח לעמוד בהכשרה החדשה.

יאיר אלגאוי: אם אדם בן 56 ששר המשטרה יחליט שהוא צריך לעשות 2 קילומטר ב-10 דקות לא יוכל להיות פקח?

דוד אזולאי: הוא לא יוכל להיות פקח.

דוד אזולאי: הוא יוכל להמשיך לעבוד בתפקיד אחר במשרד.

תומר רוזנר: אם זה תנאי שירות סביר שמתאים לתפקיד הוא לא יוכל להיות פקח.

דוד אזולאי: מה שחשוב מבחינתי זה שאותו עובד לא ייפגע.

דוד אזולאי: הוא לא יוכל לעבוד בתפקיד החדש, הוא יוכל להמשיך לעבוד בתפקיד אחר.

יאיר אלגאוי: אף אחד לא מבטיח לו.

יאיר אלגאוי: כבודו יודע איך בשירות המדינה אפשר להקפיא עובדים ולייצר חוסר עבודה ואבטלה סמויה.

יאיר אלגאוי: את זה אנחנו רוצים למנוע כאן ועכשיו.

יאיר אלגאוי: מחיקת הסעיף תעודד את המדינה להכשיר.

דוד אזולאי: אני רוצה להבטיח שלאותו עובד תמשיך להיות עבודה בתפקיד אחר, שאותו עובד ימשיך לקבל את משכורתו.

דוד אזולאי: בכך אני יכול להיות שלם עם עצמי.

דוד אזולאי: אם היו אומרים לי שאותו עובד שלא עומד בדרישות ובמבחן יצטרך ללכת הביתה זה דבר שלא הייתי מסכים לו.

שושנה שטראוס: יש לנו את הקבוצה הגדולה של 30,40 מפקחים שעברו לפני שנה וחצי והם לא נכללים בתוך הוראת המעבר שלנו.

שושנה שטראוס: רצינו להגן על אלה שהיו להם סמכויות ערב הכניסה של החוק לתוקף.

תומר רוזנר: יש 3 נקודות נוספות שהעלינו וטרם קיבלנו תשובה לגביהם.

תומר רוזנר: בנושא הפלסטינים קיים חוק שנקרא חוק יישום ההסכם עם הרשות הפלסטינית.

תומר רוזנר: החוק הזה מסדיר בפרק ו' את היטל השוואה שמטרתו להשוות את התשלומים הסוציאליים שמנכים משכרם של העובדים הפלסטינים לאלה שמנוכים משכרם של עובדים ישראלים, בעיקר בביטוח לאומי ובתשלומים מהסוג הזה.

תומר רוזנר: בחוק הזה יש כוונה שמשרד המסחר והתעסוקה ימשיך לטפל בקביעת הרגולציה, בקביעת התנאים, כאשר בביצוע בפועל יטפל משרד הפנים במסגרת רשות ההגירה.

תומר רוזנר: הפנינו את תשומת הלב ל-2 תיקונים נדרשים בסעיף 27 ובסעיף 33 לחוק.

תומר רוזנר: בסעיף 33 לחוק מדובר על כך שהממונה על ביצוע הפרק הוא שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, למרות שהביצוע בפועל הוא בידי שר הפנים.

תומר רוזנר: הוא נושא באחריות המיניסטריאלית לכך שהתשלומים ייגבו.

תומר רוזנר: את הרגולציה מבקשים שימשיך לקבוע שר התמ"ת.

תומר רוזנר: סעיף 27 לחוק מפנה לסעיף 6 לחוק עובדים שרים.

תומר רוזנר: בחוק המוצע יש פיצול ברור של הסמכויות .

תומר רוזנר: הותרת ההפניה על כנה כפי שהיא לא תבהיר מי הם הפקחים שיטפלו באכיפת היטל ההשוואה.

תומר רוזנר: בעיה דומה שקיימת בחוק הכניסה לישראל היא בסעיף 12ג שמפנה לסעיף 6 לחוק עובדים זרים.

תומר רוזנר: הותרת הסעיף על כנו תתיר מצב בלתי ברור לגבי ההפניה.

תומר רוזנר: בחוק העבירות המינהליות יש אפשרות לשר התמ"ת להסמיך שוטרים לתת קנס מינהלי קצוב בנושא של חברות עובדים זרים.

תומר רוזנר: השאלה היא אם הכוונה שהסמכות הזאת תיוותר בידי שר התמ"ת או תועבר לידי שר הפנים.

נטע ברנר: בסעיף 27 אנחנו רוצים לשנות להוראות סעיף 6ז1 לחוק עובדים זרים.

נטע ברנר: לגבי סעיף 33 רצינו להציע שהסמכויות יישארו בידי משרד התמ"ת.

נטע ברנר: את חוק העבירות המינהליות אנחנו נעביר לשר הפנים.

שושנה שטראוס: חוק הכניסה זה חלק מהוראת השעה (שהייה שלא כדין) שנדונה בימים אלה בוועדה.

שושנה שטראוס: לגבי כל מה שקשור לאכיפה של משרד הפנים בנושא הפלסטינים סוכם בוועדה להשאיר את זה לדיון שלישי שאמור להתקיים בוועדה.

שושנה שטראוס: אני לא יודעת אם יש טעם להיכנס ולתקן את הוראת השעה.

נטע ברנר: בסעיף 27 להצעת החוק אנחנו רוצים לחזור לסעיפים, משום שפרק רביעי לחוק שירות התעסוקה מדבר גם על רישיון עבודה לישראלים.

נטע ברנר: רישיון עבודה לישראלים נשאר בידי משרד התמ"ת.

נטע ברנר: אנחנו רוצים שמה שקשור לעובדים זרים יהיה בידי שר הפנים, מה שקשור לישראלים יישאר בידי שר התמ"ת.

תומר רוזנר: נשמע היוני.

תומר רוזנר: אנחנו נבדוק את זה.

דוד אזולאי: את כל מה שסומן בצהוב אישרנו.

דוד אזולאי: לגבי הנושא של העסקת הפלסטינים סוכם שהוועדה תקבל דיווח בעוד כשנה.

דוד אזולאי: את סעיף 1כח1 לא נוריד לבקשתו של נציג המשפטים.

דוד אזולאי: הסעיף יישאר כפי שאדוני ביקש לתקן.

דוד אזולאי: את העניין של היועץ המשפטי לממשלה נשאיר ליועץ המשפטי לוועדה יחד עם אנשי המקצוע.

דוד אזולאי: את הנושא של אלימות ועבירות מין אנחנו נשאיר לכם לנסח.

דוד אזולאי: בסעיף 6א אנחנו מתקנים לוועדת העבודה והרווחה.

דוד אזולאי: בהוראות המעבר דיברנו על כך שלגבי הממונה זה יהיה לשנה.

ורד וייץ: אנחנו סבורים שאין שום סיבה להגבל את הכשירות של מפקחים.

דוד אזולאי: העובד לא ייפגע.

ורד וייץ: אין פה שום הבטחה.

דוד אזולאי: הוא לא יעבוד כפקח, הוא יעבוד בתפקיד אחר במשרד.

ורד וייץ: זה לא מובטח.

ורד וייץ: למה אדם שנמצא כשיר במשך זמן כה רב לא יוכל להמשיך לעבוד בתפקידו?

תומר רוזנר: כי השתנו תנאי הכשירות.

דוד אזולאי: רבותיי, מי שרוצה להגיש הסתייגויות יוכל לעשות את זה מחר.

דוד אזולאי: אנשי ההסתדרות, ברגע שמקומו של העובד מובטח זה לא חייב להיות בתפקיד הזה.

יאיר אלגאוי: הוא לא מובטח.

יאיר אלגאוי: אם הייתה יושבת נציבות שירות המדינה היית שומע את מה שאנחנו אומרים.

יאיר אלגאוי: יושבים פה גורמים מקצועיים שמבינים אותנו, שיודעים איך מתנהל משרד ממשלתי.

יאיר אלגאוי: תנאי הכשירות לא ידועים.

יאיר אלגאוי: אלה תנאים לוטים בערפל.

יאיר אלגאוי: אנחנו לא בדיון בהסכם קיבוצי, אנחנו בדיון בחקיקה.

פארן בישארה אלי: אנחנו לא חושבים שבנקודה הזאת ייפגעו עובדים או יפוטרו עובדים.

פארן בישארה אלי: הם רק יפוצלו לפי התפקידים החדשים.

פארן בישארה אלי: עיקר החוק זה העתקת היחידה הזאת ממשרד התמ"ת לפנים.

פארן בישארה אלי: כל עוד זה כרוך בכל מיני מנגנונים אחרים אנחנו תמיד פה לייעוץ.

דוד אזולאי: האם בסופו של יום העובד שלא הצליח לעבור את ההכשרה ייפגע?

פארן בישארה אלי: זה תלוי בכל מקרה ספציפית.

דוד אזולאי: האם יכול להיות מצב שהעובד שלא הצליח לעבור את ההכשרה יפוטר וילך הביתה?

פארן בישארה אלי: ייתכן, אבל זה המקרה הקיצוני.

דוד אזולאי: אני מבקש שהנושא הזה ייבדק עד מחר בצהריים.

דוד אזולאי: אני לא אתן את ידי לכך שעובד כתוצאה מרפורמה כזו או אחרת ייפגע.

יאיר אלגאוי: אפשר לעשות תיקון בסעיף 31 להוראות המעבר כך שיימחקו המילים "עובד כאמור בסעיף קטן (א)".

דוד אזולאי: אני מבקש מנציג הנציבות שעד מחר יביא ניסוח כך שאותו עובד לא יפוטר.

דוד אזולאי: אם הוא יפוטר אני לא אתקדם בחקיקה.

יאיר אלגאוי: למה לא לקחת עובדים עם 30 שנה ניסיון, עם חוכמת חיים ולהגיד להם להמשיך לעבוד?

דוד אזולאי: אני לא אתן שמתחת ידי יצא חוק שעלול לפגוע בעובדים.

דוד אזולאי: הדברים ברורים, נאמרים בצורה ברורה.

דוד אזולאי: אני מסמיך את היועץ המשפטי לבדוק את זה.

דוד אזולאי: אם הוא יקבל תשובות מניחות את הדעת נעשה מחר הצבעות.

דוד אזולאי: אני מבקש מנציגי האוצר להיות מעורבים בעניין הזה.

קרן טרנר: אין שום כוונה אגב השינוי המבני לפטר עובדים.

קרן טרנר: אם תשובת הנציבות לא תהיה מספקת נצטרך לכתוב את המילים "ובלבד שלא יפוטרו עובדים".

דוד אזולאי: תודה רבה, הישיבה נעולה.