ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 186, 2010-03-08 10:00

זבולון אורלב: אנחנו פותחים ישיבה מאוד מיוחדת של ועדת החינוך, התרבות והספורט שתוקדש היום ליוזמה הברוכה של ראש הממשלה להעמיק את הזיקה לערכים של מורשת התרבות היהודית והציונות במדינת ישראל ובארץ ישראל כולה.

זבולון אורלב: לכן ביקשנו משרת החינוך, התרבות והספורט שעיקר האתרים נמצאים בתחום טיפול משרדה וגם ממזכיר הממשלה שריכז את עבודת ההכנה וריכז את החלטת הממשלה שהתכנסה בשבוע שחל בו י"א באדר בתל חי.

זבולון אורלב: י"א באדר נפל בצום תענית אסתר אז אי אפשר לכנס את הממשלה, אז בראשית אותו שבוע, לפני 3 שבועות התקיימה ישיבת הממשלה שהחליטה על התוכנית הזאת.

זבולון אורלב: ועדת החינוך עוסקת פעמים רבות בקדנציות השונות בכל הסוגיה של החינוך הערכי.

זבולון אורלב: כלומר תחושתנו היא שבגלל סיבות שונות ומשונות מערכת החינוך לא ממלאת את חובתה כראוי להנחיל לדור הצעיר את הערכים הבסיסיים שהם השורשים העמוקים שיכולים להבטיח כאן את קיומנו בכל מה שקשור לערכים של ציונות ושל יהדות.

זבולון אורלב: עד שוועדות שונות עסקו בסוגיה הזאת עדיין אנחנו נתקלים בבורות מדהימה ואדישות די מופגנת של בני הנוער בכל הסוגיות האלה.

זבולון אורלב: ייתכן שמדובר בכך שהיו קיצוצים רבים במערכת החינוך ולכן מערכת החינוך מתרכזת יותר בהישגים הפורמאליים של הלימודים, בחינות הבגרות וכדומה.

זבולון אורלב: ייתכן מאוד שמדובר אולי במחלוקת בתוך החברה הישראלית באשר לערכים האלה של יהדות וציונות.

זבולון אורלב: תחשבו חבריי על אותה מחנכת נאמר בכיתה ח' שצריכה להתייחס לערכים של ציונות ויהדות ובכיתה הזאת יושבים מצד אחד הילדים של ראש הממשלה נתניהו ובספסל הלימודים השכן יושבים נכדיו של יוסי שריד השר לשעבר.

זבולון אורלב: מה תעשה בדיוק אותה מחנכת?

זבולון אורלב: האם החברה הישראלית קיבלה הכרעות ברורות באשר להתייחסות לערכים?

זבולון אורלב: אולי הפיתרון הקל ביותר זה פשוט בורחים מההכרעות האלה.

זבולון אורלב: אין ספק שהמכשירים החינוכיים הטובים ביותר הם האמצעים הדידקטיים של שמיעה וגם ראייה.

זבולון אורלב: ואין לך כמו סיור בשטח, מפגש בלתי אמצעי של תלמיד עם אתר מורשת יהדות או ציונות כהרי הוראה פרונטאלית בתוך הכיתה.

זבולון אורלב: החלק החווייתי יש לו משקל גדול ונכבד מאוד.

זבולון אורלב: ברוך השם ארץ ישראל התברכה באתרים רבים שהם גם אתרי עתיקות שבמדינת ישראל מוגדרים על פי החוק עתיקות עד 1700 וגם באתרי מורשת הציונות שמטפלת בהם העמותה לשימור אתרים, אתרי מורשת.

זבולון אורלב: נמצא איתנו כאן מי שהיה יושב ראש הכנסת והיום יושב ראש אתרי מורשת מר שלמה הילל, ועוד אתרים רבים מאוד שמטפלת בהם רשות הגנים הלאומיים וגם מסגרות מבורכות רבות נוספות.

זבולון אורלב: אשר על כן התכנסנו כאן היום להכריז גם בוועדת החינוך על התוכנית הזאת ואני מודה למזכיר הממשלה כמו גם כמובן לשרת התרבות שהיא בת בית בוועדה.

זבולון אורלב: אבל עבור מזכיר הממשלה נדמה לי שזו הופעה ראשונה בקדנציה הזאת בוועדה.

זבולון אורלב: אשרינו שיש לנו מזכיר ממשלה שניתן להזמין אותו גם בעניינים חינוכיים תרבותיים וערכיים.

זבולון אורלב: סדר הדיון יהיה כזה: מזכיר הממשלה ידווח לוועדה על החלטת הממשלה, על עיקרי התוכנית.

זבולון אורלב: לאחר מכן שרת התרבות תאמר את דבריה.

זבולון אורלב: לאחריה מר שלמה הלל ואז ייפתח הדיון.

זבולון אורלב: את רוצה לפתוח?

זבולון אורלב: בבקשה.

זבולון אורלב: שרת התרבות תמיד יש לה זכויות מיוחדות כאן בוועדה.

זבולון אורלב: בבקשה.

לימור לבנת: שלום, בוקר טוב.

לימור לבנת: אני אומר מספר מילים לפני שתוצג כאן התוכנית כולה.

לימור לבנת: הרעיון כפי שאמרת קודם אדוני יושב ראש הוועדה הוא לחבר את הציבור לסיפור הציוני.

לימור לבנת: אנחנו מדברים כאן גם על שיקום תשתיות של אתרים היסטוריים ארכיאולוגיים.

לימור לבנת: אבל לא פחות חשוב מכך הוא גם התוכן.

לימור לבנת: אני אתן דוגמה.

לימור לבנת: תיאטרון מראה, תיאטרון קטן בקריית שמונה שהיה על סף סגירה בכל זאת ממשיך לפעול, ודאגנו ככה בציפורניים שהוא לא יפול מקריטריונים החוצה ויוכל להמשיך לפעול.

לימור לבנת: לאחרונה הוא עשה פרויקט מאוד מעניין על תל חי בתל חי וזה הביא לנהירת הציבור להפקה המיוחדת והמעניינת הזאת.

לימור לבנת: עוד דוגמה.

לימור לבנת: בחצר כנרת ששוקמה אם לא יהיה תוכן, ואפשר למלא אותה בתוכן, כמובן שוב אפשר להביא לשם את הציבור.

לימור לבנת: אני מדברת על החובה שלנו לצקת תוכן באותם אתרים שיביאו אנשים רבים לסייר ולבקר ולהכיר את אותם אתרים חשובים ברגליים.

לימור לבנת: מעבר לזה יש כאן גם חשיבות בשימור המורשת הרוחנית.

לימור לבנת: אני אתן דוגמה קצרה.

לימור לבנת: ברשות השידור יש ארכיון אדיר שפשוט הולך ומתכלה משום שמדובר בסלילים ישנים נושנים, בתקליטים של פעם שלא ניתן יהיה לשמר אותם.

לימור לבנת: התחילה עבודה חשובה של שימור אבל צריך להמשיך ולשמר.

לימור לבנת: אני מדברת על עבודה מאוד חשובה שעשה נחצה היימן שהתחיל בסיוע שלנו עוד בקדנציה הקודמת שלי במשרד התרבות.

לימור לבנת: כמובן זו לא עבודה של אדם יחיד.

לימור לבנת: אני מדברת על הצגות.

לימור לבנת: מי לא זוכר את רובינא ב"הדיבוק"?

לימור לבנת: את ההצגות הנהדרות של גיורא גודיק.

לימור לבנת: כל הדברים האלה הם דברים שצריך לשמר אותם.

לימור לבנת: מכאן לא רק להציל אלא גם להתחיל ולתעד דברים שקורים היום, יצירות תרבות, כדי שלא נצטרך בעוד 62 שנה לשאול מה קרה ולאן כל זה נעלם.

לימור לבנת: את כל הדברים האלה אנחנו צריכים לבצע.

לימור לבנת: נעשתה כאן עבודה חשובה ביותר שמזכיר הממשלה יציג אותה.

לימור לבנת: נמצא כאן ראש מינהל תרבות צחי גרנית והוא ימשיך לדבר בדברים האלה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: מזכיר הממשלה בבקשה.

צבי האוזר: תודה רבה אדוני יושב הראש.

צבי האוזר: אני שמח להתארח כאן ולהציג את תוכניתו של ראש הממשלה שמבחינתנו זאת תוכנית לאומית לשיקום והעצמת תשתיות מורשת.

צבי האוזר: התוכנית הזאת היא שלב יישומי של תוכנית ביתא, תוכנית מבחן שראש הממשלה השיק עוד בקדנציה הקודמת ב-1998 במלאת 50 שנה למדינה, תוכנית שגם שרת התקשורת היתה שותפה מלאה לשיקום 50 אתרי מורשת ציונית, תוכנית שנתנה את ההשראה לתוכנית הזאת וראש הממשלה עם מינויו ביקש ממני להכין תוכנית בראייה הרבה יותר כוללת.

צבי האוזר: זאת אומרת לנסות ולבחון לראשונה תפיסה כוללת של אותם מקורות שהם פסי הייצור של החוסן הלאומי, ובהסתכלות הן של מורשת מוחשית, זאת אומרת אתרים, בין אם זה אתרי ציונות אבל גם אתרי ארכיאולוגיה, בין אם מדובר במורשת בלתי מוחשית של ארכיונים, של זמר, של שירה וכולי.

צבי האוזר: כל הדברים האלה יפורטו.

צבי האוזר: הוקמה מעין ועדת היגוי.

צבי האוזר: משרד ראש הממשלה לקח למשימה הזאת צוות של מומחים ובהיוועצות עם כל הגורמים נבנה מתווה פעולה לשיקום והעצמת תשתיות מורשת לאומית שהוא היווה את המסד ואת הרקע להחלטת ממשלה שהתקבלה ב-21 לחודש בז' באדר בתל חי.

צבי האוזר: המתווה הזה כולל 150 פרויקטים איננו מתווה שאותו אימצה הממשלה והוא בבחינת "כזה ראה וקדש".

צבי האוזר: הוא מתווה שהיווה את הבסיס להחלטת הממשלה שעיקרה שניים: אחד, מציאת סכום משמעותי.

צבי האוזר: הממשלה אמרה, הנושא הזה מבחינתנו חשוב והוא יעבור לקדמת סדר העדיפויות וההקצאה של התקציב הממשלתי הוא של 400 מיליון שקל.

צבי האוזר: בנוסף הכוונה היא לייצר השלמה ממקורות חוץ תקציביים של עוד כמאתיים מיליון שקל.

צבי האוזר: לאור התגובות שקיבלתי לאחר התוכנית אני מאמין שאנחנו יכולים לעשות matching וכך להגדיל את התקציב אולי אפילו להכפיל אותו.

צבי האוזר: יש הרבה מאוד ארגונים חוץ ממשלתיים שהביעו נכונות להתממשק לתוכנית ולשתף כאן פעולה.

צבי האוזר: ההחלטה היתה ראשית להקצות את הכסף ושנית לסמן מה הם התחומים והכיוונים.

צבי האוזר: אותם פרויקטים, חלקם אתרים, חלקם אחרים אינם בחזקת החלטת הממשלה.

צבי האוזר: המתווה הזה, מי שכלול בו, אין בזה הבטחה שלטונית.

צבי האוזר: מי שאיננו כלול בו לא צריך להרים ידיים.

צבי האוזר: זה לא אומר שהוא לא יטופל בתקופת הפרויקט.

צבי האוזר: תוקם ועדת היגוי בינמשרדית שתקבע איך יוקצו אותם סכומים, מה הם סדרי העדיפויות בתוך הפרויקט, מי יהיה בפנים, מי ידחה לפרויקט הבא.

צבי האוזר: זה הרקע לדברים.

צבי האוזר: היה לי חשוב לומר את הדברים כי בדיון הציבורי שהתקיים לאחר מכן היו אי בהירויות לגבי מה באמת היתה החלטת הממשלה.

צבי האוזר: אנחנו ניגשנו לדברים בראייה הכי מופשטת והכי כללית, בעצם למה ועל מה אנחנו מתעסקים כאן.

צבי האוזר: אנחנו הבחנו בדבר שאני מכנה אותו הפרדוקס הישראלי.

צבי האוזר: מדינת ישראל נמצאת בסיטואציה ייחודית בעולם המערבי החופשי.

צבי האוזר: אנחנו מדינה עם רמת חיים מאוד גבוהה.

צבי האוזר: 27 אלף דולר תל"ג.

צבי האוזר: דמוקרטיה באזור של מדינות שאינן דמוקרטיות.

צבי האוזר: מדינה מפותחת באזור של מדינות מתפתחות.

צבי האוזר: מדינה שנחשבת כחלק מהעולם המערבי.

צבי האוזר: אל מול הפן הזה במשולש הפרדוקס הישראלי יש לנו רמת איומים שלא קיימת בשום מקום אחר בעולם החופשי.

צבי האוזר: יש פה מדינה שסובלת כל מספר שנים ממלחמה.

צבי האוזר: מוטרדת כל הזמן מטרור.

צבי האוזר: מוטרדת מאיומים כך שאף פרט במדינה חופשית איננו מתמודד עם הטרדה כזו.

צבי האוזר: ומצד שלישי, מדינת ישראל היא מדינת חופש מוחלט.

צבי האוזר: אין פה שום הגבלות, לא על תנועה, לא על תנועת הון, לא על שום דבר אחר.

צבי האוזר: שוב המודל הזה כאשר מסבירים אותו לגורמים בחו"ל אומרים איך זה עובד?

צבי האוזר: אין לזה הסבר, זה עובד.

צבי האוזר: השאלה למה זה עובד?

צבי האוזר: אותו פרדוקס ישראלי מתקיים בין השאר כי הוא יושב על חוסן לאומי או לכידות חברתית.

צבי האוזר: אותו לכידות חברתית יושבת על בסיס משותף של אתוסים לאומיים, של מורשת משותפת, של סיפור היסטורי מאחד.

צבי האוזר: אלה אותם דברים שמייצרים את ה"ביחד" ומאפשרים למערכת הזאת, הנס הישראלי, להמשיך ולהתקיים.

צבי האוזר: החוסן הלאומי מושתת בארבעה מרחבים.

צבי האוזר: בראש ובראשונה הסביבה הביתית.

צבי האוזר: מה אנחנו מעבירים בשיח המשפחתי, בהעברה הבין דורית?

צבי האוזר: בנושא הזה אי אפשר להכחיש ואי אפשר להתכחש.

צבי האוזר: הדור שלנו מעביר ככל הנראה פחות ממה שהוא קיבל מדור אבותינו מכיוון שדור ההורים שלנו היה הדור שחווה את האין וחווה את היש.

צבי האוזר: חווה את האין מדינה וחווה את היש מדינה.

צבי האוזר: הדור שלנו כבר נולד לתוך מדינה, חווה את היש ועל כן האתוסים, הסיפורים, החוויה, התובנות של ההורים שלנו יורדים ברמה כאשר אנחנו מגיעים לדור שלנו.

צבי האוזר: אנחנו מעבירים כנראה פחות.

צבי האוזר: מערכת החינוך גם היא שינתה פניה ב-40-50 שנה אחרונות.

צבי האוזר: נדמה לנו שהיא מערכת שהיא פחות מוטה ערכים, יותר מוטה ידע, יותר מוטה הישגים.

צבי האוזר: אנחנו כמובן לא שוללים את זה.

צבי האוזר: אבל אין אותו נרטיב שהועבר בשנים הראשונות של מדינת ישראל במערכות החינוך.

צבי האוזר: אפילו לא בשנים הראשונות.

צבי האוזר: אני כבוגר מערכת החינוך הישראלית של שנות השבעים קיבלתי יותר בהקשרים שאנחנו מדברים עליהם מאשר הבנים שלי היום ב-2010 וצפונה.

צבי האוזר: לגבי המרחב התקשורתי נדמה לי שאין מה להרחיב.

צבי האוזר: הביקורת הציבורית יודעת.

צבי האוזר: אנחנו סיכמנו זאת במשפט דיפלומטי, מרחב מנמיך ולא מגביה.

צבי האוזר: השיח הציוני הוא שיח שמודר מאמצעי התקשורת באופן כללי, לא קיים בהם, ואם הוא קיים בהם הוא שיח ביקורתי, שיח ציני, שיח שהשוליים הופכים להיות מרכז והמרכז הופך להיות שוליים.

צבי האוזר: נותר לנו המרחב הציבורי.

צבי האוזר: גם המרחב הציבורי כל אותה חוויה שמסביב שאנחנו מאפיינים אותו בעולם הולך ונעלם.

צבי האוזר: יושבים פה אנשים שפועלים בארגונים ומסגרות במרחב הציבורי.

צבי האוזר: אנחנו רואים תופעה שהחזק מתחזק אבל יש פריפריה שהולכת ונחלשת.

צבי האוזר: כשאנחנו מדברים על עולם הולך ונעלם, שתי דוגמאות.

צבי האוזר: בית טרומפולדור, אגב תל יוסף, לא ידענו מה חזינו.

צבי האוזר: בית טרומפלדור בשבוע שעבר בסערה, מים נכנסו לתוך הבניין.

צבי האוזר: כל ארכיון גדוד העבודה ששכן בתוך בית טרומפלדור בארגזים, לא מסודר נרטב בשל דליפה משמעותית.

צבי האוזר: הכול שוחה שם במים.

צבי האוזר: יש שם אולמות תצוגה שנס ליחם.

צבי האוזר: החומר שם אם לא יצילו אותו ילך לאבדון.

צבי האוזר: מגרסת ההיסטוריה תחול על מה שיש כאן.

צבי האוזר: שכיות חמדה, דברים מאוד מהותיים שאף אחד לא מציל אותם, לזה אנחנו קוראים עולם הולך ונעלם.

צבי האוזר: הארכיון הישראלי לסרטים.

צבי האוזר: שוב חומר תיעודי בסכנת כליה.

צבי האוזר: תל חי.

צבי האוזר: זה היה לראשונה הישג היסטורי זוטא לישיבת הממשלה בז' באדר.

צבי האוזר: הוסכם הסכמה היסטורית בין תל יוסף לתל חי איפה תשכון הפרוטזה של טרומפלדור.

צבי האוזר: הצלחנו להביא אותה לתצוגה ארעית לכבוד ישיבת הממשלה.

צבי האוזר: החזרנו אותה מידית ואני מקווה שהיא לא ניזוקה בסופה האחרונה.

צבי האוזר: מה הוא המרחב הציבורי שאנחנו רוצים לטפל בו?

צבי האוזר: המרחב הציבורי הוא מרחב שמצד אחד כינינו את זה תשתיות מורשת מוחשיות.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על אתרי ארכיאולוגיה, מבנים ואתרים לשימור, מוזיאונים, ארכיונים, אנדרטאות, אוספים.

צבי האוזר: זה עולם תוכן אחד.

צבי האוזר: עולם תוכן שני זה תשתיות מורשת בלתי מוחשיות.

צבי האוזר: זה לשון וספרות עברית, זה זמר עברי, זה מוסיקה מסורתית, זה סרטים וקולנוע, זה מחול עממי, זה חגים, טקסים, תיעוד היסטורי, כל אותם דברים שהם tangible והיופי בתוכנית הזאת והחידוש הוא שלראשונה הממשלה מסתכלת בראייה אחודה על שני הדברים ואומרת אלה הם מנועי החיזוק, אלה הם המקורות מהם יונקת אותה מורשת שלנו כאן בארץ.

צבי האוזר: זה עולם התוכן שהממשלה בהחלטתה אמרה, טפלו בדברים האלה בהיקף סכום משמעותי, בואו נשדרג את כל הדברים האלה, נעביר אותם למאה ה-21.

צבי האוזר: מה צריך לעשות?

צבי האוזר: כמו שאמרנו שימור ושדרוג אתרי מורשת.

צבי האוזר: אותם אתרי ארכיאולוגיה, אתרי התיישבות, אתרי ראשית הציונות.

צבי האוזר: אצירה, שיקום ושדרוג של ארכיונים של מורשת לאומית.

צבי האוזר: נתתי דוגמה צועקת תל יוסף.

צבי האוזר: ארכיון שקודם כל צריך להציל אותו, לאצור אותו, לסדר אותו.

צבי האוזר: אנחנו עכשיו עוסקים בייבוש הדפים.

צבי האוזר: אוצרות תלויים ליבוש בארכיון הזה.

צבי האוזר: אנחנו צריכים לתת לו תנאי אחסון נאותים, קטלוג, לאצור אותו שנדע מה בכלל יש שם.

צבי האוזר: הדבר הבא זה לקחת את אותם אוצרות ולהעלות אותם לרשת האינטרנט.

צבי האוזר: כל עולמות התוכן של תיעוד היסטורי, של ספרות, של תמונות, של סרטים, של שמע, הדברים האלה צריכים לעבור.

צבי האוזר: מהפכת המידע של האינטרנט שינתה לחלוטין את צריכת האינפורמציה והיום רוב החומר שנצרך הוא חומר שיושב ברשת האינטרנט.

צבי האוזר: השרה הזכירה את פועלו של נחצ'ה היימן מבחינת מורשת זמר.

צבי האוזר: אני עצמי עשיתי בשבתי כדירקטור באוצר מפעלי ים בנמל תל אביב, הוצאנו 3 תקליטורים של שירי הנמל והים.

צבי האוזר: נחצ'ה עושה את הדברים שהוא עושה בהתנדבות, עושה את זה בקצב שלפי הצרכים הוא צריך לחיות עוד 120 שנה ואני מאחל לו.

צבי האוזר: המדינה לא מתעסקת בזה כמעט.

צבי האוזר: צריך לקחת את כל אוצר הזמר העברי הזה, להעביר אותו לטכנולוגיות עדכניות, להנגיש אותו לציבור, לייצר השראה להמשך היצירה.

צבי האוזר: מדברים על הכשרת כוח אדם מקצועי.

צבי האוזר: כלומר עידוד תחרות בין גופים הפועלים בתחום.

צבי האוזר: אלה הם המשימות שמוטלות.

צבי האוזר: המתווה שעל פיו התקבלה החלטת הממשלה דיבר על הצעה שהיא בבחינת "הכול צפוי והרשות נתונה".

צבי האוזר: זאת אומרת הוועדה תבחן מה כן ומה לא.

צבי האוזר: אבל בנינו את זה על מודל של כ-37 אתרים ארכיאולוגים, 62 אתרים של מורשת הציונות, 39 מוזיאונים, בתי אוסף, מונומנטים היסטוריים, 13 פרויקטים של מורשת בלתי גשמית, דיגיטציה, לשון, ספרות עברית, זמר, ריקודי עם.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על פרויקט על, פרויקט מסגרת ופעילות שכוללת הסגרה ושיווק.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על 150 פרויקטים עם מתווה תקציבי של 600 מיליון שקל.

צבי האוזר: הממשלה החליטה על 400 מיליון שקל.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על פרישה ל-6 שנים.

צבי האוזר: ההשקעה היא, אם אנחנו מסתכלים על חלוקה גיאוגרפית, בעיקרה היא השקעה פריפריאלית כאשר אנחנו מדברים על הנכסים, על אתרי מורשת מוחשיים אנחנו מדברים במתווה על 250 מיליון שקל של השקעות על אתרים בגליל, 100 מיליון שקל בנגב.

צבי האוזר: זו תוכנית שגם כמטרת משנה היא תוכנית שמעודדת פריפריה.

צבי האוזר: קהלי היעד הם בראש ובראשונה נוער וצעירים.

צבי האוזר: אנחנו מקווים שתוצרי התוכנית הן המוחשיים והן הבלתי מוחשיים יכללו במערכת הלימודים.

צבי האוזר: אנחנו נמצאים בדיאלוג קונסטרוקטיבי עם משרד החינוך.

צבי האוזר: יש גם נספח פרק בתוכנית של משרד החינוך שמדבר על איך הם רוצים להשתלב.

צבי האוזר: זה אתגר גדול למערכת החינוך איך היא לוקחת את הדברים האלה.

צבי האוזר: אנחנו משקיעים בתשתיות.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על עולים.

זבולון אורלב: יש כאן יתרון שחבר הוועדה ד"ר צבי צמרת שהיה מנכ"ל יד בן צבי הוא עכשיו יושב ראש המזכירות הפדגוגית של משרד החינוך.

צבי האוזר: צבי היה שותף מלא לדיונים ואני מאמין שהוא שותף מלא להמשך הדרך.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על קהל עולים, למעלה ממיליון עולים ב-20 שנה האחרונות.

צבי האוזר: אנחנו מאפשרים להם אמצעים עדכניים רלוונטיים בדפוסים של המאה ה-21 לגיבוש זהות והזדהות.

צבי האוזר: יהודי תפוצות, רבותיי.

צבי האוזר: כל הדברים האלה בפרט כל העולמות הוירטואליים.

צבי האוזר: העלאה לאינטרנט מאפשר לא רק שיח פנים ישראלי אלא גם שיח של קהילות יהודיות.

צבי האוזר: אגב, אותו matching אנחנו נמצאים עם ארגונים יהודיים שאומרים, זאת תוכנית נפלאה.

צבי האוזר: יש לנו עניין לשתף את יהדות התפוצות במודלים של "אמץ אתר".

צבי האוזר: יש לנו פניה לאוכלוסיה הותיקה.

צבי האוזר: בזמן הפנוי צאו לבלות, המשיכו לטייל, לראות את הדברים, אבל לא רק לקניונים לקניות.

צבי האוזר: ישנה מה שנקרא edutainment.

צבי האוזר: גם ליהנות אבל גם ללמוד.

צבי האוזר: וגם כמובן אנחנו מדברים על פרויקט שבהסתכלות אחרת רואים אותה כפרויקט תיירות מרכזי.

צבי האוזר: משרד התיירות מייחס לו חשיבות גדולה הן לתיירות פנים והן לתיירות נכנסת יהודית ולא יהודית שמעוניינת גם בסיפור הארכיאולוגי, גם בסיפור הציוני.

צבי האוזר: כשדיברנו על העברת תכני המורשת למאה ה-21 אנחנו נשענים על פרויקט משותף.

צבי האוזר: אנחנו נמצאים בקשר תמידי עם הספרייה הלאומית.

צבי האוזר: אגב באותה ישיבה בתל חי קיבלנו עוד החלטה חשובה להקצאת שטח והקמה של ספריה לאומית חדשה.

צבי האוזר: אנחנו רואים בספריה הלאומית את השדרה המרכזית שתייצר למערכת של התשתיות הבלתי מוחשיות, תיתן תשתית טכנולוגית, תיתן מסד מידע משותף, וכמובן תפעל לדיגיטציה של אוספי הספרייה שזה אולי האוסף הכי חשוב במדינת ישראל.

צבי האוזר: אני רוצה פה לספר קוריוז.

צבי האוזר: ההבנה שלי שבאמת מתקופת בן גוריון כראש ממשלה ועד תקופת נתניהו כראש ממשלה לא בא ראש ממשלה ואמר, יש לי עניין אישי לקחת את הדברים האלה ולקדם אותם.

צבי האוזר: הקוריוז, דוד בן גוריון ב-1950 הורה לחברי הממשלה ולשר האוצר דאז קפלן להקצות 50 אלף לירות לפרויקט של צילום של כל כתבי יד יהודים ברחבי תבל.

צבי האוזר: יצאו משלחות, צילמו במיקרופילמים.

צבי האוזר: היום שוכן בספרייה הלאומית אוסף של מיקרופילמים של 75 אלף כתבי יד יהודים.

צבי האוזר: זה האוסף הכי גדול שקיבץ את כל כתבי היד הידועים.

צבי האוזר: באמצע חורף 1950, גשם, קליטת עליה, צרות צרורות, מדינה קטנה מוקפת אויבים, מקצה ראש הממשלה 50 אלף לירות לפרויקט הזה.

צבי האוזר: זה נתן לנו השראה.

צבי האוזר: אותה שדרה מרכזית של ארכיב דיגיטלי בספרייה הלאומית יהיה שותף לארכיונים, מוזיאונים, ספריות, אוספים.

צבי האוזר: הכוונה שלנו היא לאפשר לכל אחד מהם להקים אתר משלו, להתממשק למסד מידע משותף מול הספרייה הלאומית כאשר הפעולה הזאת תאפשר שימור לדורות הבאים של תיעוד היסטורי, תמונות, סרטים, שמע, הנגשה מכל מקום לכל אחד.

צבי האוזר: אנחנו לא מדברים רק על מחשב.

צבי האוזר: סלולר.

צבי האוזר: שלל מסכים, כל הטכנולוגיה מסתערת על הדברים.

צבי האוזר: אנחנו מייצרים את הדברים את אותו soft ware לעולם ה-hard ware שמתפתח.

צבי האוזר: אנחנו רוצים להבטיח סטנדרטיזציה, שכל אחד ידבר עם כל אחד.

צבי האוזר: יש לנו דוגמה יפה.

צבי האוזר: אתר אירופאנה, פעולה נחשונית של האיחוד האירופי לממשק את כל מאגרי המידע שלו באוספים, במוזיאונים, בגלריות.

צבי האוזר: יש פה דוגמה.

צבי האוזר: אתה לוחץ מכל מקום בעולם ערך מסוים, ירושלים, יש 3000 תמונות, מאות סרטים.

צבי האוזר: שרת התרבות נפגשה עם שר התרבות הצרפתי לגבי החשיבות שהאירופאים נותנים לפרויקטים האלה.

לימור לבנת: באירופה, בצרפת, באונסקו, היום זה דבר בעל חשיבות ממדרגה ראשונה.

צבי האוזר: אנחנו רוצים לצאת מהסטטוס של מדינת עולם שלישי בתחום הזה ולעבור לקדמת הבמה.

צבי האוזר: יש לנו יתרון של קטנות.

צבי האוזר: מדינת ישראל היא מדינה קטנה.

צבי האוזר: סיפור מרתק אבל מדינה קטנה.

צבי האוזר: אנחנו יכולים לקחת את כל הדברים האלה להעביר אותם למאה ה-21.

צבי האוזר: תרומה ערכית חינוכית.

צבי האוזר: אנחנו מצפים בהשלמת התוכנית לגידול של לפחות 50% במספר המבקרים באתרי המורשת הלאומית.

צבי האוזר: אנחנו רואים גידול מהותי דרמטי בכניסות מישראל ומחו"ל לאתרי אינטרנט בתחום המורשת.

צבי האוזר: הערכה: 10 מיליון כניסות בשנה.

צבי האוזר: התוכנית הזאת היא לא רק נטל אל תקציב המדינה, היא גם נכס.

צבי האוזר: אנחנו מאמינים שזה חלק מגלגל שמסובב את גלגלי הכלכלה ובסופו של דבר מביא לנו גידול של כמיליארד וחצי בתמ"ג.

צבי האוזר: המחלקה הכלכלית במשרד ראש הממשלה עמלה על זה קשה.

צבי האוזר: הפרויקט הזה הוא תרומה של צמיחה.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על יצירה של 4300 מקומות עבודה.

צבי האוזר: לכן גם משרד התמ"ת שותף מלא לתוכנית הזאת במימון גם כמשרות קבועות, גם משרות בתיירות וגם משרות זמניות ב-6 השנים של תקופת השדרוג.

צבי האוזר: התוכנית בשל הגיאוגרפיה מוטה לפריפריה.

צבי האוזר: תוספת של 1600 משרות בנגב ובגליל.

צבי האוזר: 70% מאתרי המורשת נמצאים בפריפריה.

צבי האוזר: זאת אומרת אנחנו מגדילים את התיירות לנגב ולגליל.

צבי האוזר: אנחנו מוסיפים מקומות תעסוקה.

צבי האוזר: אנחנו מגדילים הכנסות ישירות ועקיפות, הצימרים, המזנונים, מדריכי התיירות, תעשיית שירותים זעירה קטנה.

צבי האוזר: אנחנו מקרבים את הפריפריה לא רק למרכז אלא ללבבות.

צבי האוזר: הכוונה במתווה בהיבט השיווקי, מי שמטייל מתחבר.

צבי האוזר: הצענו אופציה של שני מסלולים.

צבי האוזר: שביל היסטורי של ארץ ישראל שמתרכז יותר באתרי ארכיאולוגיה ושביל החוויה הישראלית שמתרכז יותר בציונות ובהיסטוריה החדשה.

צבי האוזר: הדברים מוכרים לרובכם.

צבי האוזר: בשביל לשבר את האוזן אנחנו נותנים במחנה המעפילים בעתלית אבן ראשה של הפעילות של המועצה לשימור אתרי מורשת.

צבי האוזר: 1980 היה אתר נטוש ומוזנח.

צבי האוזר: צבי צמרת היה פעיל אישית וגם שלמה הלל.

צבי האוזר: היום אנחנו מדברים על 75 אלף מבקרים.

צבי האוזר: יש שם תוכנית יפה להשקה של אוניית מעפילים.

צבי האוזר: נקנתה לפני שנתיים.

צבי האוזר: אנחנו מתכוונים לשדרג ב-2013 ל-150 אלף מבקרים.

צבי האוזר: אין לי ספק שכל מי שמבקר שעתיים במחנה המעפילים זה משהו שנצרב בתודעה.

צבי האוזר: יש לזה אפקט משמעותי של שעתיים ששקולים ל-20 שעות הרצאה פרונטאלית.

צבי האוזר: בית ליברמן בנהרייה גם הוא משודרג.

צבי האוזר: הפרויקט הזה מובל על ידי משרד ראש הממשלה.

צבי האוזר: נקים אופרציה חסכנית ויעילה במשרד ראש הממשלה שתובל באמצעות צוות יועצים.

צבי האוזר: יש לנו מעורבות של מספר רב של משרדי ממשלה שבאה לידי ביטוי גם בהקצאת כסף.

צבי האוזר: חלק מהכסף הוקצה מתקציבי משרדים יועבר לתקציב לאיגום תקציבי במשרד ראש הממשלה.

צבי האוזר: המדובר במשרד התיירות, האוצר, הביטחון, התמ"ת, ותחבורה וחינוך ותרבות וספורט, הגנת סביבה, נגב וגליל.

צבי האוזר: זה יושב על קומה של רשויות וארגונים שחלקם מסונפים למשרד כזה או אחר, הקק"ל, רשות הטבע והגנים, רשות העתיקות, מועצה לשימור, החמ"ל של משרד התיירות, מטה ההסברה של משרד ראש הממשלה, הסוכנות, רשויות מקומיות, עמותות, רשויות מיכלים, רשויות ניקוז.

צבי האוזר: אופי התוכנית הוא אינטרדיספלנארי, גם בתעסוקה, גם בהסברה, גם בקירוב פריפריה, וגם בהיבט הביצועי.

צבי האוזר: ב-21 לחודש קיבלנו החלטת ממשלה.

צבי האוזר: תוקם ועדת שרים בראשות ראש הממשלה.

צבי האוזר: זה לא שכיח שראש ממשלה יושב בועדות שרים.

צבי האוזר: הוא ביקש להוביל את הנושא האישית.

צבי האוזר: לזה יש לו זמן.

צבי האוזר: הוא מקציב כסף.

צבי האוזר: כשראש הממשלה מדבר על זה אתה רואה את הלהט.

צבי האוזר: הוא לחץ, הוביל גם במקרו, גם במיקרו, התווכח על אתרים.

צבי האוזר: הסברתי לראש הממשלה הרשימה הזאת איננה רשימה סגורה.

צבי האוזר: אנחנו מקימים ועדת היגוי בין משרדית ליישום התוכנית.

צבי האוזר: אותה ועדה תבנה תוכנית עבודה רב שנתית משותפת עם כל משרדי הממשלה ותפעיל את זה לאורך 6 שנים.

צבי האוזר: לפעולה הזאת היו שותפים רבים וטובים.

צבי האוזר: צח גרנית כמינהל תרבות ליווה את הדברים.

צבי האוזר: זה פחות או יותר הרקע.

זבולון אורלב: שאלה אדוני.

זבולון אורלב: כשפורסמה התוכנית באותה ישיבה בז' אדר ואני שואל על מערת המכפלה וקבר רחל.

זבולון אורלב: השאלה היא מה היה הקריטריון שלפיו נבחרו אתרים?

זבולון אורלב: האם מצבם הרעוע והצורך בשיקומם או חשיבותם הלאומית אף על פי שהם מסודרים?

צבי האוזר: אני מאוד אשמח להבהיר.

צבי האוזר: הרשימה הזאת איננה רשימה של אתרי החשיבות, מה היא המרושת הלאומית של ישראל.

צבי האוזר: בפולמוס שהתפתח חייכתי.

צבי האוזר: אף אחד לא עלה על זה שהכותל לא נמצא.

צבי האוזר: וגם לא הר הרצל.

צבי האוזר: אין מדובר בשבעת פלאי עולם, 120 האתרים החשובים או משהו כזה.

צבי האוזר: מדובר באתרים שהחשיבות להציל אותם מפני כליה ואבדון כאשר ההסתכלות היתה בעיקר של שימור, נגיד בעולם הארכיאולוגיה, של שימור של דברים שאם לא ייכנסו אליהם בשנים הקרובות הם פשוט ייעלמו.

צבי האוזר: גם כאן אינספור אתרים ואינספור פרויקטים.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על אתרי ארכיאולוגיה, יש 30 אלף אתרי ארכיאולוגיה.

צבי האוזר: אחרי זה יש קריטריונים נוספים, עוצמת הסיפור, תרומה צפויה לביקושים, אפשרות לחבר את זה לאתרי מורשת, אפשרות שיהיה להם אבא.

זבולון אורלב: שלא נבין את זה שלא כהלכה שקבעתם סולם ערכים של חשיבות לאומית ומורשת ציונית.

זבולון אורלב: אני שומע את דבריך ואני חושב שיש טעם רב בקריטריון הזה.

זבולון אורלב: אני שואל בכל זאת, השומע התמים, מערכת החינוך, תנועות הנוער, האזרחים יגידו, זה היה ברשימה של ראש הממשלה זה חשוב.

זבולון אורלב: ההוא לא היה ברשימה זה לא חשוב.

זבולון אורלב: איך מגשרים על הפער הזה?

צבי האוזר: אני אתייחס ספציפית למערת המכפלה וקבר רחל כי הם עלו לדיון.

צבי האוזר: מערת המכפלה וקבר רחל הם אתרי מורשת יהודית מהחשובים והמרכזיים.

צבי האוזר: מערת המכפלה המקום השני בחשיבותו ליהודים.

צבי האוזר: צריך להבטיח תנאי תפילה נאותים במקומות הללו בין אם יש תוכנית ובין אם אין תוכנית.

צבי האוזר: חלק מהאנשים ראו ברשימה פגיעה ברגשות הציבור ואמרו, האם זה אומר שזה לא כלול באתרי מורשת יהודים?

צבי האוזר: אמר ראש הממשלה, חד משמעי האתרים האלה הם אבני יסוד במורשת היהודית בארץ ישראל.

צבי האוזר: זה לא אומר שאנחנו פוגעים בחופש תפילה של דתות אחרות.

צבי האוזר: איכשהו השתרבב הויכוח הזה לדיון על הפרויקט.

צבי האוזר: יבוא פלוני ויגיד האוסף המצוין והחשוב במקום כלשהו איננו מופיע ברשימה.

צבי האוזר: על מה ולמה?

מנחם אליעזר מוזס: על מה ולמה לא מופיעים יד אבשלום?

מנחם אליעזר מוזס: חולדה הנביאה?

מנחם אליעזר מוזס: עוזיה המלך?

מנחם אליעזר מוזס: כל המקומות של מזרח ירושלים.

צבי האוזר: אני מתנצל אבל זה כן מופיע.

צבי האוזר: מופיע בירושלים גם פארק סובב חומות העיר, עיר דוד, קברים ומצבות מימי בית שני, קבורה מימי בית שני, פאר ירושלים מימי בית שני בעיר הקברים המקיפה את ירושלים, קברים מפוארים בנויים בסגנון מיוחד.

זבולון אורלב: עוד שאלה אחת.

זבולון אורלב: עד שאנחנו באים לשקם אתרים שאנחנו מכירים אותם ועדת החינוך עוסקת פעמים רבות בפניות להציל אתרי מורשת שעומדים בפני כליה מפני שרשויות התכנון לא שמו לב לאותם אתרים והם עומדים בפני הרס.

זבולון אורלב: אותו דבר גם ברשות מינהל הדיור הממשלתי עדיין אין רשימה מעודכנת בכל מה שקשור בדיור שהוא בבעלות המדינה מה ראוי לשימור.

זבולון אורלב: אני שואל האם במסגרת התוכנית ראוי לחשוב איך גם עתידית צריכים להבטיח את השימור של אותם אתרים?

זבולון אורלב: הדוגמה הבולטת ביותר זה בית שטיינברג במוצא.

זבולון אורלב: זה הבית הראשון שנבנה במוצא אי שם בסוף המאה ה-19.

זבולון אורלב: הבית הזה היה הבית של הרב, הבית של היקב, הבית של המקווה.

זבולון אורלב: איכשהו בתאריך מסוים החלק המזרחי של מוצא עבר מהמועצה האזורית מטה יהודה לרשות עיריית ירושלים.

זבולון אורלב: כביש מס' 1 חוצה.

זבולון אורלב: מה שמזרחית לכביש – עיריית ירושלים, מה שמערבית – מטה יהודה.

זבולון אורלב: התוכנית שהיתה במטה יהודה וההכרזות לשימור לא עברו לעיריית ירושלים.

זבולון אורלב: הנכס נמכר.

זבולון אורלב: הוא היום בבעלות של זכיין.

זבולון אורלב: יש לו היתר להרוס את הבניין מחר בבוקר ועד שיתעוררו יתברר שהחוק עומד לצידו של הזכיין.

זבולון אורלב: אחרי מאמצים רבים, אני מקווה, הצליחה עיריית ירושלים בלחץ כבד מאוד שלנו לשכנע אותו לפרק את הבניין ולבנות אותו מחדש מאה מטר על יד.

זבולון אורלב: שאלתי המזכיר, האם לא ראוי שבמסגרת התוכנית הזאת ועדת השרים וועדת ההיגוי גם תיתן דעתה כדי שלא נצטרך עוד 60 שנה עוד הפעם לעשות תוכנית כי יהיה מחדל מצטבר, גם לקבוע נורמות מסודרות של שימור נכסים שקשורים במורשת הלאומית שלנו.

צבי האוזר: יש לי תחושה שאולי היית נוכח-נסתר בדיונים המקדימים כי אתה ממש קולע למטרה.

צבי האוזר: אחת הסיבות שהרשימה איננה סגורה היא בדיוק מהסיבה הזאת.

צבי האוזר: ישנם מקומות שחשוב לטפל בהם שם לפני אבדון אבל המעטפת הרגולטורית שאותו אתר נמצא בתוכה איננה מאפשרת בכלל טיפול.

צבי האוזר: המבנה נמצא בידיים פרטיות או מינהל מקרקעי ישראל יש לו תוכניות אחרות לגביו, ואנחנו יכולים לשבת ולהחליט.

צבי האוזר: כל מקרה לגופו.

צבי האוזר: "כל חליפה לכל יתום" צריך פה לתפור.

צבי האוזר: אחת הסיבות אם דברים הופיעו או לא הופיעו זה מה המצב הסטטוטורי הרגולטורי שלו.

צבי האוזר: דבר שני, כדי להשלים את העבודה הזאת, אותה ועדת היגוי תצטרך לשבת וגם לכתוב פרק רגולטורי ולנסות ולפעול לשינויי חקיקה שיבטיחו תמך רגולטורי לכל אותה פעילות שמתקיימת כאן.

צבי האוזר: למשל, יש היום חובת הפקדה של ספרים בספרייה הלאומית.

צבי האוזר: אין חובת הפקדה של דיסקים של מוסיקה.

צבי האוזר: אני שואל את עצמי מדוע?

זבולון אורלב: זה באחריות הוועדה ואני חושב שאפשר להתמודד עם האתגר הזה.

צבי האוזר: מה שאני אומר זו דוגמה קטנה.

צבי האוזר: ועדת ההיגוי צריכה לשבת ולסרוק את כל התחומים הרלוונטיים בנושא ולראות מה הם השינויים הרגולטוריים שצריך לעשות כדי להבטיח את אותה פעולת שימור גם בנושא של רשימות שימור.

צבי האוזר: יש עולם ומלואו משפטי שלא טופל בהמלצות וצריך להיות מטופל.

צבי האוזר: אני מקווה שנעשה זאת ואני מקווה שהוועדה תהיה פרטנרית מצוינת לדברים.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת אלכס מילר בבקשה.

אלכס מילר: תודה אדוני היושב ראש.

אלכס מילר: מה שהממשלה החליטה זה דבר מאוד חשוב ואני מברך על כך.

אלכס מילר: שימור המורשת והתרבות הציונית והיהודית והנחלה לדורות הבאים מהווים מרכיב מרכזי בחוסן הלאומי.

אלכס מילר: החיבור הפיזי, הביקורים באתרי המורשת מהווים חלק בלתי נפרד בתהליך הקליטה והחינוך בהקשר למולדת ולתרבות.

אלכס מילר: אני כמישהו שעלה בגיל 15 למדינת ישראל, הלוואי כשהייתי תלמיד בבית ספר היה לנו את הנגישות שיש היום.

אלכס מילר: חשוב שילדי בתי הספר יגיעו לאתרים, יכירו.

אלכס מילר: אנחנו נמצאים במצב בעייתי היום.

אלכס מילר: המוטיבציה של הנוער להתגייס לצה"ל, לקחת חלק בעיצוב המורשת מתדרדרת.

אלכס מילר: עצם ההחלטה שקיבלה ממשלת ישראל חשובה בכך שאותם ילדים יצליחו להגיע למקומות האלו כך שעתיד הם יביאו לשם גם את ילדיהם.

אלכס מילר: בנוסף לכך, יש לנו שני מוסדות אקדמיים שמחייבים ללמוד מורשת.

אלכס מילר: זו אוניברסיטת אריאל ואוניברסיטת בר אילן.

אלכס מילר: כל שאר המוסדות חייבים לאמץ את העניין הזה.

אלכס מילר: מפלגת ישראל ביתנו לקחה חלק בהשקעה.

אלכס מילר: מההסכמים הקואליציוניים תקצבנו משהו כמו 2 מיליון למנהרות הכותל.

אלכס מילר: אני מקווה שגם מפלגות אחרות תהיה להם אפשרות לתרום בהיבט הזה לאותם אתרי מורשת.

אלכס מילר: העניין הזה נמצא בקונצנזוס שחייבים להשקיע ולחשוף את כל האתרים לנוער, לסטודנטים, לחיילים.

אלכס מילר: חשוב שבמו עיניהם יראו את המקומות וזה לא חומר יבש באינטרנט.

אלכס מילר: בטיולים שנתיים חייבים לשלב ביקור באתרי מורשת.

אלכס מילר: זה בסופו של דבר יחדור להם ללב.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: מר שלמה הלל, יושב ראש הכנסת לשעבר וכיום יושב ראש המועצה לשימור אתרי מורשת.

זבולון אורלב: בבקשה.

2299: תודה לך אדוני היושב ראש.

2299: אני רוצה גם לברך את מזכיר הממשלה צבי האוזר שהוא פעיל מאוד בכל הנושא של השימור עוד מתקופות קודמות וגם בתפקידו הנוכחי.

2299: המועצה לשימור אתרים חוגגת בדיוק בימים אלה 25 שנים לפעילותה, בעצם להחלטתה של ועדת החינוך של הכנסת על הקמתה של המועצה לשימור אתרים.

2299: אז החליטה ועדת החינוך בהיסוס מה.

2299: עם הקמתה הצמידו אותה לחברה להגנת הטבע.

2299: עד לפני שנתיים פעלנו יחד.

2299: מאז שנסתבר שהמועצה פועלת בתחומים רבים ונכבדים יצאנו לעצמאות.

2299: בתחילת הדרך כל הפעולה של המועצה לשימור אתרים נתפסה בציבור כדבר הזוי לגמרי.

2299: אחד ההישגים של המועצה לשימור אתרים היא בכך שהצליחה להטמיע בציבור את החשיבות.

2299: כך שכיום שאתה מדבר על צורך לשמר אתר אתה כבר לא נתקל בחיוך סלחני.

2299: ממשלת ישראל בכבודה ובעצמה נותנת לנושא הזה חשיבות גדולה.

2299: ממשלת ישראל עוד בשנת 1998 בשנת היובל של הקמת המדינה לפי בקשתנו אז אישרה תקציב בזכותה של השרה לבנת יחד עם מר נתניהו, הם אישרו לשמר 50 אתרים.

2299: הצלחנו כך להציל דברים מהרס.

2299: כיום כאשר הגיעה לאוזנינו הנכונות לטפל בנושא המועצה לשימור אתרים הכינה רשימה של למעלה מ-60 אתרים שאנחנו חושבים שצריך לטפל בשיקומם.

2299: 14 אתרים מתוך הרשימה כבר נמצאים בפעולה של שימור כמו משמר הירדן, סדום, חצר כנרת.

2299: יש עוד 15 אתרים שאנחנו יכולים להתחיל מיד בשיקומם.

2299: הכול תלוי כמובן בתקציב שיועמד לרשותנו.

2299: אני רוצה לפנות אליך אדוני היושב ראש וגם אליך צבי האוזר אם אתם יכולים לקדם את העניין של התקצוב.

2299: אם לא נמהר להעמיד לרשות העניין הזה את התקציב הדרוש אז השנה הזאת תחלוף מבלי שנוכל לעשות חלק גדול מהמוטל עלינו.

2299: אנחנו שייכים לאותה קטגוריה שאם אתה דוחה את הביצוע אז זו לא דחייה זה ביטול.

2299: מה שאנחנו לא מצליחים לשמר אז הבולדוזרים עולים על זה ואחר כך כבר אין מה לשמר.

2299: הסמל שלנו זה הגימנסיה הרצלייה.

2299: אנחנו לא נבנה מחדש את גימנסיה הרצלייה.

2299: לשמר אותה כבר אי אפשר.

2299: כך יש שורה שלמה של דברים.

2299: הזכירו פה את עתלית.

2299: אנחנו עומדים להשלים את הכנתה של אוניית המעפילים באלה הימים.

2299: באו בעלייה בלתי ליגלית שזה היה עיקר המאבק שלנו להקמת המדינה, המאבק על עלייה חופשית, זה הנושא המרכזי, הגיעו 120 אלף איש שהגיעו לארץ טרם הקמת המדינה בעלייה בלתי ליגלית.

2299: ואין רישום בשום מקום.

2299: אנחנו מנסים כרגע לרכז את הרישום של שמות האנשים שהגיעו.

2299: כבר יש לנו 20 אלף שמות.

2299: כיום יכול נכד לבוא למחשב ובנגיעת אצבע הוא ידע מתי הסבא הגיע, באיזה אוניה ובאיזה דרך.

2299: אין לנו כרגע כספים כדי להמשיך את הרישום הזה.

2299: אם האנשים האלה ילכו לעולמם, שעוד יכולים לתת עדויות אז זה נעלם לגמרי במדינה שאחד המאבקים שלה היה לעלייה חופשית.

2299: דחייה היא פשוט חיסול לגמרי של היכולת לשמר.

2299: אחת הבעיות היא להנחיל לדור הצעיר ולעולים החדשים ולתיירים את הערכים.

2299: הגעתי למסקנה שאתה יכול להרצות על דברים שעשינו בעבר, על העלייה הבלתי ליגאלית, על ההגנה, על ייצור תחמושת בתנאים מחתרתיים וזה לא נקלט.

2299: אם האדם לא חש את זה במו גופו אז זה לא משפיע עליו.

2299: אתה צריך להגיע לעתלית ולחוש את הצריפים ששם חיו האנשים שנתפסו על ידי הבריטים, או למכון איילון או לתל חי או לחצר כנרת.

2299: כהמשך חינוך אם אנחנו רוצים באמת ולא רק כסיסמה להנחיל לדור הבא את הערכים האלה אז אל המקום הזה הם צריכים לסור כדי לחוש את זה.

2299: שרת התרבות ביקרה לאחרונה במכון איילון והתרשמה ממנו מאוד.

2299: גם ראש הממשלה ביקר שם.

2299: ואני מזמין את כל מי שיכול לבוא לראות את המקומות האלה שאם אנחנו לא היינו מצליחים להציל אותם אז לא היינו מצליחים להגיע למעט שהצלחנו להציל מתהום הנשייה והם היום אבני יסוד בחינוך לערכים.

2299: בכל פעולות השחזור יש לנו קבוצה של עולים מברית המועצות שיש להם ניסיון רב בשחזור לאחר מלחמת העולם השנייה וההרס שקרה שם.

2299: הם עושים עבודה יוצאת מן הכלל בשחזור אתרים בצורה מתודית.

2299: אנחנו בזה גם תורמים לקליטתם של העולים החדשים.

2299: תודה רבה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

צבי האוזר: הזכיר שלמה הלל את הפרויקט הנפלא של המועצה לשימור במחנה עתלית לתיעוד סיפור החיים של המעפילים.

צבי האוזר: מי שצופה בנו והיה מעפיל או שההורה שלו או הסב שלו היה מעפיל, לכו ותספרו את הסיפור.

צבי האוזר: כל יום שעובר אנחנו מפסידים סיפורים.

צבי האוזר: אנשים לא מכירים את הפרויקט הזה וזו משימה לאומית דחופה.

זבולון אורלב: חברת הכנסת לשעבר עדנה סולודר, היום יושבת ראש הנהלת בית לוחמי הגטאות.

2502: אני רוצה להודות לממשלה על הראייה הכוללת של נושא השימור.

2502: אני מאלה שעוד התחנכו לתרום כסף כל יום שישי לקופסת הקרן הקיימת ועל זה שגאולת הארץ נעשית דונם אחרי דונם.

2502: כך התחיל הסיפור של אתרי מורשת.

2502: אין לנו זמן.

2502: כשהתחיל הנושא הזה כבר מאות אתרים לא היו בנמצא.

2502: לכן אני רואה חשיבות עצומה להחלטת הממשלה.

2502: אני יושבת גם בעמותה של שימור אודיו ויזואלי.

2502: אלה דברים שאין שיעור לחשיבותם.

2502: גם החוברת שהוצאתם היא תחת הפסוק שהוא בעצם המוטו לכל השימור: "עם שאינו יודע את עברו ההווה שלו דל ועתידו לוט בערפל".

2502: לדאבוני היום בני נוער לא מכירים את העבר, לא מכירים מקומות או אישים או מוסדות.

2502: אני מלווה את הנושא של שימור אתרים כאן בכנסת מראשיתו.

2502: היה לי הכבוד לחוקק את החוק היחיד.

2502: אנחנו יודעים שהטוב מאוד הוא האויב של הטוב.

2502: אבל אם לא נתחיל בטוב לא נגיע גם לטוב מאוד.

2502: צריך להכניס שינויים רבים בחוק הקיים.

2502: אני אומרת את זה לאוזניו של מזכיר הממשלה.

2502: אנחנו בד בבד עוסקים בחוק הרפורמה שהבג"ץ עיכב.

2502: אחד מהאויבים של השימור הפיזי עלול להיות חוק הרפורמה.

זבולון אורלב: אני ציינתי בדבריי שאני מציע שועדת ההיגוי תעבוד גם על האפשרות שלא נצטרך עוד 50 שנה להתדיין על זה.

2502: בשעתו לקחתי את חברי הכנסת לסיור בעין שמר ששם יש חצר שמזכירה את ראשית החקלאות בארץ ובעתלית.

2502: לקחנו סירה עם משוטים כדי שיחוו את החוויה להגיע למחנה המעפילים.

2502: אני מציעה לחברי הכנסת קצת לצאת אל האתרים, לנשום מניחוחם ולדחוף את הנושא הזה.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לד"ר צבי צמרת יושב ראש המזכירות הפדגוגית.

זבולון אורלב: בבקשה.

צבי צמרת: אני רוצה לפתוח ברשותכם בסיפור אישי.

צבי צמרת: מחנה עתלית – 1976, אני מקבל טלפון מקבוצה של מכון ציוני בניר עציון שמודיעים לי שהורסים את מחנה המעפילים בעתלית.

צבי צמרת: כל מיני דרכים לעצור את זה לא הועילו.

צבי צמרת: הוריתי לתלמידים לעצור את האוטוסטרדה חיפה-תל אביב.

צבי צמרת: והאוטוסטרדה נעצרה לחצי שעה וכתוצאה מזה התקיים הדיון בכנסת וכתוצאה מזה קמה המפה של שימור אתרים וכך בעצם התחיל העניין.

צבי צמרת: אחרי שעצרנו את ההרס התחיל ההרס.

צבי צמרת: אחרי ששימרנו את הצריפים שנותרו כיוון שלא השקיעו דבר אז למשל המקלחות של אותם ימים שעליהם היו חרוטים כל מיני שמות ביניהם שמו של אפלפלד שכעולה כתב על המקלחות, המקלחות נהרסו לחלוטין כי לקח 4 שנים בין ההחלטה לשמר את המחנה ובין הזמן שהכספים הגיעו לשימור שלו.

צבי צמרת: כך קרה באתרים אחרים.

צבי צמרת: אני מאוד מאוד מעריך ומברך גם את צבי האוזר וגם את ממשלת ישראל שהייתי בתוך הישיבה שבה הוחלט על האתרים.

צבי צמרת: ברור שהקומץ איננו משביע את הארי.

צבי צמרת: אבל אין ספק שצריך להתחיל.

צבי צמרת: אני מקווה שנעשה זאת.

צבי צמרת: אחד התפקידים שלי כיושב ראש מזכירות פדגוגית הוא בין היתר למשוך את מערכת החינוך לא רק לכיוון ההישגי אלא גם לכיוון הערכי.

צבי צמרת: וכבר בתוך המערכת נעשים צעדים בכיוון הזה.

צבי צמרת: למשל, אחד הדיונים שמתרחשים עם מינהל חברה ונוער ועם המינהל הפדגוגי הוא על תעודת בגרות חברתית.

צבי צמרת: כלומר לנסות לבחון את התלמידים ולציין את התרומה שלהם לפעילויות שונות.

צבי צמרת: אני מקווה של שימור תהיה חלק מזה.

צבי צמרת: יש לי חשש שבמקביל אנחנו פוגעים בלימודי היהדות, פוגעים בשעות ואם לא יינתן זמן מספיק ללימוד של גיאוגרפיה של ארץ ישראל שהולכת ונכחדת מתוך המערכת, למשל של תורה שבעל פה שבחינוך הממלכתי כמעט נעלמה ועוד שעות לימוד אחרות, לא נוכל לחבר פה את הידיים.

צבי צמרת: היד האחת צריכה ללמוד והיד השנייה לטייל ולסייר ולשיר ולצפות בסרט וכולי.

זבולון אורלב: תודה רבה ד"ר צבי צמרת.

זבולון אורלב: ד"ר יוסי לשם בבקשה.

יוסי לשם: אני מברך את צבי האוזר ואת הממשלה על היוזמה.

יוסי לשם: באמת נעשתה פה פעילות מאוד ייחודית.

יוסי לשם: אולי כמי שמומחה לציפורים אני יכול לכנות אותה תוכנית עם מעוף.

יוסי לשם: נעשה פה מהלך דרמטי.

יוסי לשם: אבל לשמחתי בדקה ה-90 כשהחוברות כבר היו מודפסות אני התיישבתי על הטלפון של מזכיר הממשלה אבל ביוזמה של השר להגנת הסביבה ברגע האחרון, נכסי המורשת הלאומיים הוגדרו גם לשמירת המגוון הביולוגי, החי והצומח של ארץ ישראל.

יוסי לשם: יש לזה משמעות אדירה מכיוון שהשנה היא גם שנת המגוון הביולוגי הבינלאומי ולישראל כמו שידידי שלמה הלל עושה נפלאות הרבה מהמגוון שלנו הוא באותו מצב.

יוסי לשם: דוגמה הקרובה לליבי – הנשר למשל.

יוסי לשם: הנשר מוזכר 28 פעמים בתנ"ך.

יוסי לשם: נאמר במשלי: "שלושה המה נפלאו ממני, ארבעה לא ידעתים, דרך הנשר בשמיים".

יוסי לשם: יש לזה משמעות לא פחות קטנה מאתרים היסטוריים, ארכיאולוגיים וכדומה.

יוסי לשם: לא סתם הרמב"ם נקרא "הנשר הגדול".

יוסי לשם: אני לוקח את הסטודנטים שלי והגנת הטבע ורשות הטבע והגנים, מטיילים בגמלא.

יוסי לשם: בגמלא עד לפני 4 שנים היו 49 זוגות של נשרים.

יוסי לשם: נכון לאתמול 3 זוגות נשרים.

יוסי לשם: הם נכחדים, הם נעלמים.

יוסי לשם: וכדי לקחת תלמידים או חיילים, השבוע זה גם שבוע האהבה לסביבה.

יוסי לשם: יש פה קצין חינוך ראשי של צה"ל.

יוסי לשם: הם באים ורואים את זה וזה תופס אותם בגרון.

יוסי לשם: זו מערכת שיש לה כוח אדיר ואני שמח שהיא חלק, כמו שאמרת מזכיר הממשלה וגם יושב ראש הכנסת ואחרים, כמובן ועדת חינוך, זה נושא שתופס את האנשים.

יוסי לשם: אנחנו ערכנו תוכנית גדולה שנקראת "רשת מוקדי צפרות" של 15 מוקדים, 8 כבר פעילים, כדי שהמורים ומערכת החינוך יתחברו אל זה, החיילים והתיירים.

יוסי לשם: ורק כדי שתבינו את הכוח של זה, עשו עכשיו סקר באגמון החולה.

יוסי לשם: השנה הגיעו לשם 320 אלף מבקרים.

יוסי לשם: חלק משמעותי תלמידים ועשו סקר כלכלי, זה הכניס בשנה שעברה לכלכלה של הגליל 82 מיליון שקל.

יוסי לשם: כך שזה גם חינוך, גם כלכלה.

יוסי לשם: זה מקדם את העניינים האלה.

יוסי לשם: אני מסיים בדבר הכי מופלא.

יוסי לשם: פה בשטח של הכנסת נמצאת תחנת ציפורים שהשנה 60 אלף תלמידים באו לראות את הפעילות המדעית חינוכית.

יוסי לשם: חברי הכנסת באו.

יוסי לשם: יושב ראש המזכירות הפדגוגית בעוד חודש עם כל המזכירות הפדגוגית מגיע לעמק בית שאן כדי לראות את הפעילות בקיבוץ שדה אליהו עם תנשמות ובזים.

יוסי לשם: אני מדבר על ציפורים אבל זה המכלול הרחב של הנושא.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: מוטי ליברמן, סמנכ"ל החברה להגנת הטבע.

מוטי ליברמן: ראשית אני רוצה לברך על התוכנית, מזכיר הממשלה זו יוזמה מדהימה.

מוטי ליברמן: אני רוצה לחזק את דבריך שהוצגו במצגת.

מוטי ליברמן: מה שיגרום לילדים שלנו לחיות כאן זה הקשר הרגשי למקום ולאו דווקא הציונים בתעודת הבגרות.

מוטי ליברמן: גם וגם.

מוטי ליברמן: אבל הגם השני משום מה חסר.

מוטי ליברמן: הקשר למורשת זה גם הקשר לנוף, לטבע ולסביבה.

מוטי ליברמן: קשר רגשי כזה נוצר בתהליכים חינוכיים שהם לאו דווקא בכיתה.

מוטי ליברמן: למשל בואו ניקח את הטיול השנתי כדוגמה.

מוטי ליברמן: יושב ראש הוועדה מודע לכך שתשלומי ההורים, אחד מהגורמים שכרגע מקצרים את מספר הימים בטיול השנתי.

מוטי ליברמן: ברגע שתהיה לנו יכולת להוציא את הילדים, אני חוזר על מה שאמרת חבר הכנסת מילר, האתרים יהיו מוכנים, הם יהיו ללא נשמה אם לא יבקרו בהם והטיול השנתי ימשיך להיות יומיים.

מוטי ליברמן: דוגמה נהדרת לכך זה שביל ישראל, דבר שהושקעו בו שנים של עבודה.

מוטי ליברמן: היום עשרות אלפי צעירים שמסיימים את הצבא מגיעים אלינו כל יום רביעי בערב לקבל תדריך.

מוטי ליברמן: הולכים או במקום טיול בהודו או לפני טיול בהודו וזה הקשר שמחזיק את הילדים שהם ירצו לחיות כאן.

מוטי ליברמן: לכן אני קורא לוועדה ולמזכיר הממשלה להכניס תוכניות חינוכיות ולא רק לגעת בתשתית.

מוטי ליברמן: תוכניות חינוכיות במקביל.

מוטי ליברמן: זה יעלה הרבה פחות כסף משיפוץ אתר.

מוטי ליברמן: תוכניות חינוכיות אינטנסיביות שיועברו לבני הנוער באתרים האלה שישופצו.

מוטי ליברמן: התוכניות האלה חייבות לגעת גם בנוף וגם בטבע כמו שד"ר יוסי לשם אמר.

מוטי ליברמן: כי זה מה שמקשר אותנו לפה.

מוטי ליברמן: לא רק ההיסטוריה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: ד"ר צביקה צוק, ארכיאולוג ראשי ברשות הטבע והגנים הלאומיים.

צבי צוק: אני רוצה להצטרף לברכות וגם להביא ברכות מהשטח כי ברשות הטבע והגנים זה שבוע האהבה לטבע ולסביבה.

צבי צוק: רוב האנשים שלנו נמצאים בשטח.

צבי צוק: השבוע אנחנו חונכים גם 3 אתרים חדשים, או יותר נכון שבילים בתוך אתרים ששניים מהם הם שבילים מאוד מיוחדים לאנשים עם מוגבלויות בעין גדי ובעינות צוקים וגם השביל התלוי בבניאס.

צבי צוק: בקרוב אנחנו נחנוך את השבילים במערות בית שערים שיושב ראש הכנסת השתתף פעמיים באירועים שם והכנסת גם תרמה.

צבי צוק: לנו השבוע זה חג.

צבי צוק: כשבאו אלינו עם הבקשה לפרויקט הזה בהחלט ראינו בה חשיבות רבה מאוד.

צבי צוק: יש לנו הרבה מאוד תוכניות מגירה שנים רבות ואני מקווה שנוכל להגשים חלק מהם.

צבי צוק: כי רעיונות יש הרבה.

צבי צוק: הדבר הקשה ביותר זה להוציא רעיון אל הפועל.

צבי צוק: אתמול הייתי באירוע שדיבר על הקמת חברת מקורות.

צבי צוק: לוי אשכול ופנחס ספיר היו מעורבים בהקמה של החברה.

צבי צוק: והדבר הכי חשוב היה שהם הצליחו להוציא את הדברים לפועל.

צבי צוק: אני מברך ומקווה שבהקדם האפשרי נוכל להוציא את הדברים לפועל.

צבי צוק: אנחנו מוכנים.

צבי צוק: יש לנו צוות ברשות שעומד ומחכה לביצוע החלטות.

צבי צוק: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה קבוע יחד עם רשות העתיקות שהנציג שלהם פה רענן כסלו יושב לידי.

צבי צוק: דבר אחרון, היושב ראש ציינת לגבי אבטחה של אתרים שלא ייהרסו שזה נושא כללי יותר.

צבי צוק: אני פה רוצה להעלות שחלק גדול מהאתרים שברשימה הם גם אתרי מורשת עולמית של אונסקו.

צבי צוק: חלק מהם מוכרזים וחלק לא.

צבי צוק: והיה חשוב בלי קשר לעניין הזה ועם קשר שתהיה איזו חקיקה בנושא הזה.

צבי צוק: שיהיה חוק אתרי מורשת עולמית של אונסקו כדי להגן עליהם כי מחר נבוא להכריז אתר והוא כבר לא יהיה.

צבי צוק: תודה רבה.

זבולון אורלב: אני מאוד מחשיב את הנקודה הזאת.

זבולון אורלב: אמרתי את הסוגיה העתידית של השימור בין אם מדובר באתרי מורשת עולמית של אונסקו בין אם מדובר באתרים מאוד ייחודיים של העם היהודי ושל הציונות, ושהם לא ייכנסו.

זבולון אורלב: המשימה צריכה להיות שלא עוד 60 שנה יבוא ראש ממשלה ומזכרי ממשלה שוב ויציגו את הצורך לשמור מורשת כמו מוזיאון טרומפלדור וכדומה.

זבולון אורלב: התוכנית הזאת צריכה למנוע.

זבולון אורלב: עמיקם ריקלין מקק"ל.

עמיקם ריקלין: ראשית אני מברך את המברכים ואת כל הכנס.

עמיקם ריקלין: הדבר החשוב הוא חוק להגן על אתרים.

עמיקם ריקלין: זה אולי מרכז לב ליבו אבל לתת את הסמכויות שיהיו כאלה שאם מאן דהוא ייכנס לשטח שעדיין לא מוכרז ולא מופיע כגן לאומי אלא סתם אתר ארכיאולוגי ידע שהעונש הוא עונש אמיתי.

עמיקם ריקלין: ללא עונש של 500 שקל או 1500 שקל.

עמיקם ריקלין: אין היום חוק כזה.

עמיקם ריקלין: עכשיו אני מדבר עם כובע אחר שלי כמנהל יחידת הפיקוח של קרן קיימת לישראל.

עמיקם ריקלין: לכן אני אומר את זה.

עמיקם ריקלין: אחת הבעיות הקרדינאליות שלנו זה הואנדליזם באתרים.

עמיקם ריקלין: אי אפשר להתמודד.

עמיקם ריקלין: קרן קיימת קשה לה מאוד כי יערות קק"ל פתוחים לכול.

עמיקם ריקלין: האתרים נמצאים.

עמיקם ריקלין: אנחנו מוכנים שכל עם ישראל יבוא ללא תשלום אבל צריך לספק פה מערכת אמצעים כדי להגן.

עמיקם ריקלין: מדברים על י"א באדר.

עמיקם ריקלין: נדמה לי בכ"א באדר עליה לביריה.

עמיקם ריקלין: חגיגה כזאת גדולה שאני ראיתי ביום חמישי שעבר, לראות את בני עקיבא עולים מקבר חוני המעגל לביריה אין את זה באוכלוסייה שאיננה דתית ציונית.

עמיקם ריקלין: לראות את החגיגה הזאת חגיגה אמיתית.

עמיקם ריקלין: אחד הדברים ששכחנו שפעם היו עולים בי"א באדר לתל חי.

עמיקם ריקלין: זה איננו כבר.

צבי האוזר: אגב בביריה על פי המתווה מדובר על חידוש החיזיון, התצוגה האתר וסביבתו.

צבי האוזר: הקצאה של 500 אלף שקל.

עמיקם ריקלין: אני אומר אחד זה נושא החוק.

עמיקם ריקלין: כנסת ישראל חייבת לחוקק חוק אמיתי.

עמיקם ריקלין: לא כמו פקודת הערות או חוקים כאלו, מקבל 1500 קנס.

עמיקם ריקלין: באה לנו הפגיעה בעבדת.

עמיקם ריקלין: אנחנו מדברים כאן על אתרים שעדיין לא נמצאים בתוך מסגרת מפותחת ועליהם אנחנו צריכים להגן.

עמיקם ריקלין: הדבר הנוסף, אחרי שפיתחנו אתרים צריכים גם להשאיר כסף להמשך כי אתה בונה משהו, אתה עושה משהו, אבל אתה צריך אחר כך לתחזק את אותו דבר.

עמיקם ריקלין: לכן אני יוצא כאן בקריאה אחת, חוק, שניים, לתת מערכת הגנתית, פקחים נוספים, והדבר השלישי להכין תקציב לשנים הבאות.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: דני דיין יושב ראש מועצת יש"ע.

דני דיין: ראוי שלתוכנית הזאת ימחאו כפיים.

דני דיין: אני רוצה לברך את ראש הממשלה ואת מזכיר הממשלה ואת שרת התרבות על היוזמה ועל הבאת הנושא להכרעת הממשלה.

דני דיין: אני לא זוכר ממשלה שהתפנתה לקבל החלטה ערכית כזו מאז ממשלתו של לוי אשכול הורתה על העלאת עצמות ז'בוטינסקי לארץ שהיה מעשה ערכי.

דני דיין: אני לא זוכר ממשלה שהתפנתה לנהל דיון כזה בתל חי.

דני דיין: ומגיע יישר כוח עצום לכל מי שהיה מעורב בעניין הזה.

דני דיין: בענייני שיקום הוא תנאי הכרחי לזה שהתוכנית תצליח אבל הוא לא תנאי מספיק.

דני דיין: כדי שבאמת ההצלחה תהיה אמיתית צריך הטמעה חינוכית של העניין.

דני דיין: זה יתרום למדינה חוסן לאומי.

דני דיין: אולי מי שהיה צריך לממן את זה זה משרד הביטחון כי זה תורם לביטחונה של מדינת ישראל.

דני דיין: התלישות שקיימת היום בנוער היא בעיניי סכנה אסטרטגית לקיומה של מדינת ישראל והתוכנית הזאת היא מרכיב גדול מאוד בהחזרת החוסן הלאומי של החברה הישראלית.

דני דיין: תנאי הכרחי נוסף כדי שהתוכנית תצליח הוא שהפוליטיקה לא תקלקל את השורה.

דני דיין: אני שמח ממה ששמעתי ממזכיר הממשלה שרשימת האתרים היא לא רשימה סגורה היא רק סוג של דוגמה.

דני דיין: למשל שביל המורשת ההיסטורית שמופיע בחוברת פעל בכיוון הלא נכון.

דני דיין: הוא גורם נזק חינוכי מסוים.

דני דיין: מי שרואה אותו, ופתאום רואה גוש ריק דווקא באזור שומרון ובנימין שבו מרוכזים בין בית שאן לקומראן והרודיון גוש ריק, כאשר אנחנו יודעים שזה אזור שטוף באתרי מורשת מהמדרגה הראשונה, זה דבר שחייב לבוא על תיקונו כי אחרת חס וחלילה עלול לצאת שכרה של תוכנית נהדרת זו בהפסדנו.

דני דיין: ייכנס נער מרעננה לאתר האינטרנט של המנהלת הזאת שתרכז את העניין, יסתכל על המפה ולא ידע ששומרון העתיקה היא חלק מרכזי במורשת ההיסטורית של העם יהודי, לא ידע שתל שילה הוא חלק אינטגראלי של המורשת, בירת ישראל במשך מאות שנים, הר גריזים, הר עיבל, אלה דברים שחייבים לבוא לידי תיקון כדי שהתוכנית תשיג את מטרתה.

דני דיין: בדבר שיש לו כזאת חשיבות ערכית לחוסנו של הציבור במדינת ישראל אסור ששיקולים פוליטיים ייכנסו.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: ד"ר חיים גרטנר מיד ושם.

חיים גרטנר: אני מנהל את אגף הארכיונים ביד ושם.

חיים גרטנר: אנחנו מעורבים בפרויקטים רבים שדומים להם נמצאים באירופה ובעולם.

חיים גרטנר: הזכרת את הפרויקט של אונסקו, הזכרת את אירופאנה.

חיים גרטנר: יש פרויקט בהולנד.

חיים גרטנר: דווקא לאור העובדה הזו ולאור העובדה שמדינת ישראל מצטרפת מאוחר יחסית אבל מצטרפת לדבר הזה אני מצטרף למברכים.

חיים גרטנר: זה חשוב מאין כמוהו.

חיים גרטנר: יש ניסיון רב בעולם וגם בארץ אמנם בצורה מפוזרת.

חיים גרטנר: לא צריך להגיע לדוגמה הקטסטרופאלית שאיתה אנחנו מתמודדים ביד ושם כדי להבין שכשאתה מנסה לשחזר זיכרון וכשאתה מנסה להתחבר התחברות של זהות אל העבר שלך ואין לך במה אז יש בעיה.

חיים גרטנר: ביד ושם אנחנו מחברים פיסה לפיסה, שרידים של זיכרון דרך תיעוד, דרך תצלומים ודרך עדויות דווקא משום שאין במה להיאחז.

חיים גרטנר: לכן אני מברך את מזכיר הממשלה ואת הממשלה על הפרויקט.

חיים גרטנר: אני רוצה להדגיש נקודה שמצאתי בפרויקט וראוי אפילו להרחיב אותה וזו העובדה שנוסף לאתרים הפיזיים ונוסף לתיעוד שנמצא בארכיונים ממוסדים, בנוסף למוזיאונים יש הרבה מאוד מורשת משפחתית, קהילתית ולאומית שנמצאת בציבור הרחב.

חיים גרטנר: גם היא בסכנת כליה.

חיים גרטנר: הרבה נמצא גם בזיכרון של אנשים.

חיים גרטנר: החיבור הזה בין הידע לבין מה שיש בבית חשוב גם אותו לשמר.

חיים גרטנר: שמחתי לראות גם את זה בתוך התוכנית וזה נתון שצריך לתת עליו את הדעת במסגרת היישום.

חיים גרטנר: תודה.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: לפני דקות ספורות מזכיר הממשלה הזמין את אזרחי הממשלה לתת עדויות לאלה שהיו קשורים בסיפורי העפלה כדי שיוכלו להנחיל את זה לדורות הבאים.

זבולון אורלב: אנחנו ביקשנו מערוץ הכנסת שיופיע על המסך אתר האינטרנט שאפשר לחבור אליו על מנת לתת עדות.

זבולון אורלב: אחרון הדוברים פרופסור סעדיה מנדל יושב ראש הוועד המנהל של המועצה לשימור אתרי מורשת.

סעדיה מנדל: אחת התופעות בציבור היא שנדמה להרבה אנשים ואנחנו הרי עוסקים במודעות של הציבור לאתרי מורשת שנדמה לציבור שאנחנו עוסקים בנוסטלגיה.

סעדיה מנדל: למעשה אנחנו מדגישים שאנחנו עוסקים בתרבות גם כשמדובר בבניינים.

סעדיה מנדל: מדובר על התרבות החומרית של האדם.

סעדיה מנדל: זה נדבך על נדבך.

סעדיה מנדל: כלומר שכאתה מבקר בעיר כדי להבין אותה רצוי שתראה מאין היא באה ולאן היא הולכת.

סעדיה מנדל: כלומר את ההתפתחות הפיזית של אותה עיר.

סעדיה מנדל: לכן כשאנחנו מדברים על המורשת הבנויה אנחנו עומדים בלחצי נדל"ן קשים.

סעדיה מנדל: בכיוון הזה אנחנו פועלים.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: הרב הלל הורוביץ משדולת ארץ ישראל.

הלל הורוביץ: אנחנו מצטרפים למברכים.

הלל הורוביץ: תודה מיוחדת למזכיר הממשלה שברגע האחרון הבין את המשמעות של הכללת מערת המכפלה וקבר רחל באתרי המורשת כי צריך לזכור שההיסטוריה שלנו התחילה בחברון ובמערת המכפלה.

הלל הורוביץ: כל הכוח של השאיפה לחזור לארץ ישראל והכוח של המעפילים והכוח של הלוחמים בכל הדורות הכול התחיל מהזיקה לאברהם, יצחק ויעקב בחברון.

הלל הורוביץ: כך שאנחנו אמרנו וברוך השם אנחנו רואים את הברכה שראש הממשלה אמר שהמערה היא בפנים וקבר רחל בפנים כי אי אפשר לחנך על מורשת וחיבור לארץ ישראל בלי שמתחילים בנקודה הראשונה שלנו.

הלל הורוביץ: מי שמבקר במקום רואה כמה הזנחה מזה 40 שנה של האתר הראשוני שלנו בארץ.

הלל הורוביץ: אנחנו מקווים שהממשלה והצוות שיעמול עכשיו להוציא לפועל את החלטת הממשלה ייקח את מערת המכפלה ואת קבר רחל כאתרים ראשוניים, כשורש היהדות שלנו.

הלל הורוביץ: ולא רק לשדרג את המקום אלא לראות איך כל ילד, כל שגריר, כל אורח יבוא לבקר ויבין למה אנחנו יושבים בארץ ישראל.

הלל הורוביץ: תודה רבה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה ולומר שוועדת החינוך, התרבות והספורט מברכת את ראש הממשלה, שריה ואת מזכיר הממשלה על ההחלטה המבורכת לקיים ולבצע תוכנית של שיקום והעצמת תשתיות המורשת הלאומית בהיקף של כ-400 מיליון שקל מתקציב המדינה ועוד כ-200 מיליון שקל מתקציבים חוץ ממשלתיים במהלך 6 השנים הקרובות.

זבולון אורלב: הוועדה גם רשמה לפניה את סקירתו המפורטת של מזכיר הממשלה על התוכנית שפירטה את העקרונות והקריטריונים לבחירת האתרים, את המטרות ואת דרכי הביצוע והוועדה תעקוב במהלך הזמן על ביצוע התוכנית.

זבולון אורלב: הוועדה רואה חשיבות חינוכית ותרבותית רבת ערך בהעמקת הזיקה לערכי מורשת היהדות והציונות של תלמידי מערכת החינוך וכל אזרחי המדינה כדי לקיים את הקשר העמוק עם מדינת ישראל וארץ ישראל.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת למערכת החינוך לערוך ולתגבר תוכניות חינוכיות ערכיות שיצקו תוכן לתוכנית השיקום של התשתיות של המורשת הלאומית על מנת שתלמידי ישראל יוכלו לעצב לעצמם זהות יהודית וציונית כפי שכתוב בחוק מטרות החינוך.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה כי רשימת האתרים אינה סופית ועדיין מתקיימים דיונים בוועדת השרים ובוועדת ההיגוי כדי לבחון שינויים ותוספות לרשימה בהתאם למטרות התוכנית.

זבולון אורלב: הוועדה גם מזמינה ארגונים, גופים ואישים שונים שרוצים להשפיע לפנות פשוט במישרין על מנת שבקשתם תוכל להיבחן בצורה עמוקה.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת לוועדת השרים ולוועדת ההיגוי לתת את דעתן כדי ליזום חקיקה והסדרים אחרים כדי להבטיח שבעתיד יתנהל שימור אתרי מורשת כראוי ולא נזדקק לתוכנית שיקום לאומית בעוד כמה שנים.

זבולון אורלב: הדבר האחרון שמתייחסים לדברים שאמר יושב ראש מועצת יש"ע, דעת הוועדה היא שלהיסטוריה ולמורשת היהודית והציונית אין גבולות מדיניים או פוליטיים ולכן טוב וראוי שהתוכנית תכלול את מרחבי ארץ ישראל כולה.

זבולון אורלב: האם יש למזכיר הממשלה או למי מהיושבים כאן הערות לסיכום?

זבולון אורלב: אין.

זבולון אורלב: תודה רבה למזכיר הממשלה ואני מודה לכולכם.