ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 241, 2010-03-03 09:30

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה והבריאות.

חיים כץ: הנושא: הצעת חוק שוויון הזדמנויות בעבודה (תיקון - איסור הפליה בראיון עבודה או בשליחה להכשרה מקצועית), התשס"ט-2009, של חברת הכנסת שלי יחימוביץ וחברת הכנסת מרינה סולודקין.

חיים כץ: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, מה יש לך להגיד?

שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, מטרת החוק להדק את האכיפה על איסור הפליה מטעמים שונים, גם בראיון עבודה, גם במהלך העבודה עצמה, גם במהלך הכשרה מקצועית, הפליה בשל סיבות שונות, כמו מין, מצב משפחתי, נטייה מינית, שירות מילואים וכן הלאה וכן הלאה.

שלי יחימוביץ': יש הסכמת ועדת שרים לחקיקה, הסכמת ממשלה, לחוק הזה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להעיר לפרוטוקול כמה הערות.

שלי יחימוביץ': ראשית, המלה 'הכשרה מקצועית' נשמטה משום מה, למרות שיש הסכמת ממשלה להכשרה מקצועית, אז אני מציעה שנצרף אותה לנוסח הבא.

שלי יחימוביץ': דבר נוסף, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מתלבט, יחד איתנו, בסוגיה אם אכן אנחנו צריכים למחוק את איסור הפליה בראיון עבודה, כיוון שאם נציין ספציפית ראיון עבודה, עלול להתפרש כאילו לגבי כל שאר שלבי העבודה וההעסקה החוק אינו חל, ולכן אני מבקשת להשאיר את הדברים כמות שהם בנוסח הזה, אבל אני מציינת שיכול להיות שנחליט שנפרט את כל השלבים שבהם יש איסור הפליה ונעשה את זה במהלך ההכנה לשנייה ושלישית.

שלי יחימוביץ': אני מציינת את זה עכשיו לפרוטוקול, כדי שזה לא יהיה נושא חדש.

חיים כץ: אוקי.

חיים כץ: נציגתנו במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

דבורה אליעזר: הממשלה תמכה בהצעת החוק---

חיים כץ: מה זה תמכה?

חיים כץ: עכשיו לא תומכת?

דבורה אליעזר: תומכת.

חיים כץ: הממשלה תומכת.

דבורה אליעזר: נכון, התכוונתי לוועדת שרים לחקיקה באותו מועד, אבל הממשלה תומכת בהצעת החוק, ובתנאי שבמקום שיתקיים איסור לשאילת שאלות או לבקשת מידע, ייקבע נטל ההוכחה, כך שאם המעביד שאל שאלות מפלות במהלך ראיון עבודה ובסופו של דבר לא קיבל את אותה אישה ערביה לעבודה, זה ישמש נגדו במשפט, אם העובדת תובעת את אותו מעביד---

שלי יחימוביץ': עורכת דין אליעזר, אני מפסיקה אותך רק כדי להגיד לפרוטוקול שחברת הכנסת מרינה סולודקין ואני מסכימות להתניה הזאת של הממשלה וסיכמנו עליה אפילו עוד לפני ישיבתה של ועדת השרים.

דבורה אליעזר: או המדינה תובעת בדין פלילי.

דבורה אליעזר: יש בעצם ועדות נטל, אחד בתובענה אזרחית ואחד במשפט פלילי.

דבורה אליעזר: בקשר להערות של חברת הכנסת יחימוביץ, בנוגע לפירוט של השלבים; סעיף 2 לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה מפרט שהפליה זה כשלא מתקבל עובד לעבודה מכיוון שמתקיימת אחת העילות של אותו סעיף.

דבורה אליעזר: כלומר מדובר בהפליה על רקע מין, נטייה מינית, דת, לאום וכולי, כך שלדעתנו יש פירוט של אותן העילות, גם בקבלה לעבודה.

דבורה אליעזר: קבלה לעבודה, לדעתנו, כוללת לא רק ראיון עבודה, אלא גם שליחת עובד למכוני בדיקה, שליחת עובד לבדיקות פוליגרף וכיוצא באלה.

דבורה אליעזר: אני חייבת לומר שיש מחלוקת בתוך המשרד, אבל בשלב זה אנחנו חוששים שפירוט של דבר אחד או שניים יכול להוביל למצב שיבינו שלא חל לגבי דברים אחרים ולכן אולי כדאי באמת להשאיר קבלה לעבודה, כפי שהיא היום בחוק ולא להוסיף עליה.

דבורה אליעזר: יחד עם זאת, אנחנו מוכנים לשקול את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית ולעשות דיון יותר מעמיק אצלנו במשרד, כך שנוכל להגיע לנוסח מוסכם ככל שבאמת נחשוב שזה נכון לעשות את זה.

דבורה אליעזר: בקשר להוספת הכשרה מקצועית.

דבורה אליעזר: בנושא הזה, זה נשמט מהנוסח והעוזר של חברת הכנסת יחימוביץ העלה בפניי את הסוגיה הזאת היום בבוקר---

נועה בן שבת: סליחה, זה אחד הדברים שנאמרים פה לגבי ראיון עבודה או קבלה לעבודה, איזה שלבים היא כוללת.

נועה בן שבת: גם הכשרה מקצועית היא אחד העניינים שבהם אסור להפלות, מחמת אותן עילות.

נועה בן שבת: השאלה אם אנחנו צריכים להדגיש.

שלי יחימוביץ': את אומרת שזה לא נשמט סתם, אלא שחשבת על זה.

נועה בן שבת: כן.

נועה בן שבת: זה הגיע כי בהצעת החוק המקורית דובר על תיקון סעיף 8, שמדבר על איסור פרסום מודעה מפלה לגבי קבלה לעבודה או פרסום לגבי הכשרה מקצועית, לכן שני המרכיבים האלה נכללו בהצעה.

נועה בן שבת: אם אנחנו מדברים, אנחנו מתכוונים להגיד בכל עניין שבחיי העבודה, גם בקבלה לעבודה, בראיון עבודה וגם בשיחה הטלפונית שמזמנת לראיון העבודה, בכל השלבים האלה אסורה ההפליה וברגע ששואלים שאלות כאלה, שאלות של מידע בנושא שאסור להפלות בגינו, אז נטל ההוכחה עובר למעביד.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שזאת הנחה קצת מרחיקת לכת שהיא לא משתמעת כמובן מאליו מלשון החוק ואני הייתי רוצה בהמשך לפרט את השלבים, כדי למנוע את---

דבורה אליעזר: השאלה אם אנחנו נמצה את כל מה שכולל קבלה לעבודה ואם לא נמצה את זה, השאלה אם דברים שהשארנו בחוץ ייכנסו פנימה.

חיים כץ: אז היא תכתוב את זה 'וכיוצא בזה'.

דבורה אליעזר: אני לא יודעת היום להגיד---

שלי יחימוביץ': לא, אפשר באמירה כללית, תחשבו משפטית איך מנסחים את זה; לרבות כל רכיבי הקבלה לעבודה, או שלבי הקבלה לעבודה, או שלבי המועמדות.

שלי יחימוביץ': רק להגיד את זה, אפילו באופן כללי, אבל שזה ייאמר.

דבורה אליעזר: נכון להיום, סעיף 2 לחוק קובע שאסור להפלות בכל אחד מאלה; קבלה לעבודה, תנאי עבודה, קידום בעבודה, הכשרה או השתלמות מקצועית, פיטורים או פיצויי פיטורים, הטבות ותשלומים הניתנים לעובד בקשר לפרישה מעבודה.

שלי יחימוביץ': מה אכפת לך לקחת את אותה רשימה ולהכניס אותה בחוק?

דבורה אליעזר: אנחנו יודעים שקבלה לעבודה זה כולל הכל, אם אנחנו עכשיו נתחיל לפרט, השאלה אם זה יכלול הכל מבחינת פרשנות.

דבורה אליעזר: אבל אמרתי, אנחנו מוכנים לשקול את זה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

נועה בן שבת: בצורה של 'לרבות', או בצורה של איזה שהיא רשימה פתוחה.

דבורה אליעזר: כן.

דבורה אליעזר: אמרתי, בתוך המשרד שלנו יש מחלוקות בקשר להוספה או אי ההוספה.

דבורה אליעזר: בקשר להכשרה מקצועית, העמדה של האגף להכשרה מקצועית, הם חוששים שהוספת המלה 'הכשרה מקצועית' יביא להם תביעות כשהם בעצם עושים העדפה מתקנת של קבוצות מיועדות, להביא אותם להכשרה מקצועית.

דבורה אליעזר: אמנם החוק חל לגבי מעביד, אבל ככל שזה כן ייכלל, אז צריך לחשוב על סייג בקשר למדינה לא כמעביד, אלא כמדינה ששולחת להכשרה מקצועית קבוצות מיועדות, שלא יבוא כנגד המדינה.

שלי יחימוביץ': בסדר גמור, מקובל עליי.

אריה אלדד: שתי שאלות.

אריה אלדד: האם מי שיש לו יקב והיקב הוא יקב כשר, מותר לו לשאול את המועמד לעבודה אם הוא יהודי ואם הוא שומר מצוות?

נועה בן שבת: למעשה סעיף 2 קובע שלא רואים הפליה לפי סעיף זה כשהיא מתחייבת מאופיים ומהותם של התפקיד או המשרה, אז בהקשר הזה כבר בתוך החוק הקיים נמצאת התשובה.

אריה אלדד: והאם מותר לי לשאול אדם אם הוא שירת בצבא?

דבורה אליעזר: לפי החוק מותר לשאול כל דבר, השאלה אם אחר כך מדובר באחת הקבוצות---

חיים כץ: מותר לך לשאול, רק שלא ירגישו שמשפיע או לא.

נועה בן שבת: השירות הצבאי הוא למעשה גם לא עילה אסורה, שירות המילואים הוא עילת הפליה אסורה.

שלי יחימוביץ': החוק נועד להגן על משרתים במילואים.

נועה בן שבת: על השירות הצבאי עצמו לא, על הפרופיל הצבאי מותר.

אריה אלדד: אני מדבר על להיפך.

אריה אלדד: נניח שאני רוצה להעדיף חיילים משוחררים, מותר לי או שזו הפליה אסורה?

דבורה אליעזר: מותר לשאול את השאלה עצמה, השאלה---

שלי יחימוביץ': ברור, שירות צבאי זה חלק מרזומה של בן אדם.

דבורה אליעזר: מותר לשאול אותו, השאלה כיצד יובן... יש פה בעיה, זה נכון שיש בעיה של הפליה---

אריה אלדד: למשל אם אני אכתוב במודעה, אם אני רוצה לתפקיד מניקוריסטית---

דבורה אליעזר: לתפקידים מסוימים, יכול להיות שעצם העובדה ששואלים האם אתה עושה מילואים וזה מיועד לגברים יהודים, קבוצות מודרות תוצאתית יכול להיות שהם יופלו ויכול להיות שהדבר ייחשב להפליה בעבודה.

אריה אלדד: אני מכיר את המצב שבו שואלים מישהו אם הוא משרת במילואים, כדי לא לקבל אותו.

אריה אלדד: אני דווקא שואל מהצד ההפוך.

חיים כץ: אני מכיר מקרה שלא מקבלים יהודים.

חיים כץ: יש חברות כח אדם שדואגות שרק ערבים יתקבלו לעבוד במרכולים, בכל מיני דברים שעובדים בשבת, כי כשבאים הפקחים, אם זה יהודי, הוא מקבל קנס, ואם זה ערבי, אז הכל בסדר.

חיים כץ: הם באים, 'אל תיקחו יהודים כדי שלא תקבלו קנסות'.

אריה אלדד: זה לא התיקון שאת רוצה להכניס, אבל השאלה אם אנחנו לא מחמירים ענישה פה על מי ששואל בראיון עבודה האם שירתת בצבא---

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת אלדד, זה לא סביר.

שלי יחימוביץ': כשאתה מקבל בן אדם לעבודה, אתה מקבל את הרזומה שלו, ברזומה שלו כתוב השירות הצבאי, ואם חסר לך שנתיים בחייו, בוודאי שאתה תשאל אותו אם הוא שירת בצבא.

חיים כץ: את מדברת רק על גברים או גם נשים?

שלי יחימוביץ': לא.

חיים כץ: אז אצל גברים בדרך כלל חסרות שלוש שנים.

נועה בן שבת: אולי צריך להסביר, אנחנו מדברים על עילות הפליה שמופיעה פה בסעיף ברשימה סגורה של עילות הפליה, זאת אומרת שירות צבאי כשלעצמו, שהוא לא שירות מילואים והוא לא הפרופיל הצבאי, הוא לא עילת הפליה אסורה ולמעשה גם מותר לשאול עליו.

נועה בן שבת: אבל בתי המשפט הרבה פעמים, או בתי הדין לעבודה, זיהו את השאלה של שירות צבאי כשאלה שבעצם מסווה עילה אחרת אסורה, עילת הפליה לאומית, ומכח כך הם אסרו לכתוב במודעה 'יוצא צבא', כי הם אמרו 'אתם בעצם לא רוצים לקבל ערבים לעבודה ולכן אתם כותבים אחרי שירות צבאי', וברגע שהם אמרו שזה מסווה תנאי אחר, זו בעצם ההוראה שאומרת שגם דרישת תנאים שלא ממין העניין תיחשב גם היא הפליה.

נועה בן שבת: כי אם באמת לתפקיד של מניקוריסטית, כפי ציינת, דורשים יוצא צבא, זה בלתי רלוונטי.

שלי יחימוביץ': אבל זה לא החוק הזה, חבר הכנסת אלדד.

מיכל חילי: אנחנו התנגדנו להצעת החוק.

חיים כץ: לא יכול להיות.

מיכל חילו: כן, נשמע כאילו יש פה תמימות דעים ואני הגעתי ברגע הלא נכון, אבל אנחנו מתנגדים גם להצעת החוק בנוסח המקורי וגם להצעה---

חיים כץ: אבל הפעם תצביעו בעד.

מיכל חילו: למזלך ולמזל מי שיושב פה, אנחנו לא יכולים להצביע.

נועה בן שבת: מדוע אתם מתנגדים לנוסח הזה אם הוא בעצם גם משקף את הפסיקה במובן---

מיכל חילו: הוא עדיין מקים חזקה שבעובדה כאילו בכל מקרה, לא משנה מה וברגע שנשאלת שאלה כזו, יש רק אפשרות אחת שעומדת בצדה.

מיכל חילו: כאילו שלא מדובר פה ביחסים בין אנשים, אלא ביחסים בין רובוטים, א' מוביל ל-ב', שאלה כזאת מביאה למסקנה הזאת, ובסך הכל בראיון עבודה, כולנו היינו גם בראיון עבודה, חלקנו בוודאי גם ראיינו, דברים קורים לפעמים, יש כימיה בין אנשים, דברים נשאלים, דברים נאמרים, לאו דווקא כדי להרע ולאו דווקא כדי להפלות.

מיכל חילו: אני מסכימה, סעיף 2 לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה מונה רשימת אוכלוסיות שצריך להגן עליהן מכל הסיבות, גם מסיבה חוקית, אפשר לדבר גם מוסרית, כי יש גם דעות כלכליות שמדברות על זה, זאת לא השאלה.

מיכל חילו: השאלה היא איך מוכיחים את הדברים האלה, ולדעתנו להקים חזקה שבעובדה היא לא נכונה במקרה הזה.

מיכל חילו: גם אי אפשר לסגור את זה הרמטית, הרי גם בקורות החיים הדברים האלה נרשמים.

מיכל חילו: בקורות חיים אותה אישה תרשום את הגיל שלה, ותרשום כמה ילדים יש לה ואפשר יהיה להניח בני כמה הילדים ואם הם הולכים לגן ואיפה הם, ואז מה?

שלי יחימוביץ': אני מוכנה להקשיח את החוק, אם את רוצה.

מיכל חילו: זה נשמע ככה, אבל אי אפשר לסגור את זה הרמטית ודווקא בגלל זה המקום הוא של בית הדין.

מיכל חילו: בית הדין צריך להחליט אם היתה פה הפליה או אין פה הפליה.

חיים כץ: בית הדין יחליט לפי החוק.

מיכל חילו: מה שעוד יכול לקרות זה שמעבידים ימצאו את הדרכים שלהם למצוא את הנתונים האלה.

חיים כץ: בסדר, הם ימצאו, אנחנו נמצא.

חיים כץ: ככה זה עובד בחיים.

חיים כץ: אם נגמור את כל הבעיות, מה נעשה?

מיכל חילו: אנחנו חושבים, לפחות, שכל פעם שנקבע כלל, מוצאים דרכים לעקוף את הכלל הזה.

שלי יחימוביץ': אז אולי נבטל את כל החוקים במדינה?

מיכל חילו: לא, בכלל לא.

מיכל חילו: כי יש הבדל בין סטנדרטים לכללים.

מיכל חילו: כשאנחנו מדברים על איסור הפליה בסעיף 2, בסדר, הפליה, זה מגיע לבית הדין ובודקים את זה, אבל ברגע שקובעים כללים כאלה חד משמעיים, יש דרכים אחרות לעקוף את זה.

נועה בן שבת: בהליך המשפטי.

נועה בן שבת: את בעצם מדברת על ההליך המשפטי.

נועה בן שבת: כשזה בהליך משפטי, או אזרחי או פלילי, מדובר על היפוך הנטל.

נועה בן שבת: את לא מדברת על איסור גורף, לכן---

מיכל חילו: איסור גורף, ודאי, אני אומרת שגם פה, כשמקימים חזקה שבעובדה, כאילו בכל המקרים מובילים לאותן תוצאות, זו לא הנחה נכונה כשמדובר באנשים.

איה דביר: אני אחזור מעט על דבריה של היועצת המשפטית של הוועדה, אבל באמת אם מסתכלים על מודלים שונים בעולם, שיש לנושא של הסדרה של איסור הפליה בקבלה לעבודה, רואים מודלים מסוימים שמדברים על איסור גורף לשאול שאלות מסוימות, ורואים מודלים שמדברים על היפוך נטל ההוכחה.

איה דביר: סעיף 2 בחוק שלנו הוא סעיף מאוד מאוד רחב, גם מבחינת התחומים שעליהם הוא נפרש, מבחינת קבלה לעבודה ועד פרישה מעבודה, וגם מבחינת הנושאים שלגביהם נקבע שחל איסור לבצע הפליה.

איה דביר: בנסיבות האלה אנחנו חשבנו שקביעה של איסור גורף מוחלט לשאול שאלות מסוימות באמת, כמו שאמרה עורכת הדין חילו, עלול לפגוע בדינמיקה של ראיון ושיחה בין עובד ומעביד או בין אנשים שמקיימים שיח.

איה דביר: אמנם צריך למשטר אותו ולהבטיח שהוא לא ייגע בנושאים אסורים לגמרי, אבל מצד שני צריך להבטיח איזה שהיא חופשיות בדינמיקה בין שני אנשים שמשוחחים.

איה דביר: המודל של היפוך הנטל, כפי שמונח כרגע על שולחן הוועדה, לדעתנו מבטיח את האיזון הזה, כי מצד אחד גם המעביד וגם העובד יודעים שהם יכולים לדבר על מה שהם ירצו ואפילו אם עולה נושא שעלול להיחשב לנושא שמצביע על הפליה, בסך הכל מוטל הנטל על המעביד להוכיח שבנסיבות העניין זה היה האופן שבו זרמה השיחה, וזה היה טבעי להעלות את זה בראיון העבודה, ומצד שני אין איסור גורף שגורם למצב שאי אפשר לשוחח באופן חופשי ואי אפשר להכיר את המתראיין ולהכיר את המעסיק במהלך ראיון העבודה.

איה דביר: לכן לדעתנו הפתרון שמוצע כאן הוא גם פתרון הולם וסביר מבחינה משפטית והוא גם עולה בקנה אחד עם שיטות משפט אחרות שאנחנו מכירים.

חיים כץ: מצוין.

נועה בן שבת: אם אפשר עוד הערה אחת.

נועה בן שבת: אנחנו רוצים להוסיף פה סייג, הוא מופיע בנוסח לגבי האזרחי ולא הוספתי אותו לגבי הפלילי ואני רוצה להעלות אותו גם בהקשר של הדברים שנאמרו קודם על ידי עורכת דין דבי אליעזר ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

נועה בן שבת: לגבי הנושא של אם דרישת המידע נעשתה לפי דין, הכוונה היא לא לשלול את זה, הכוונה היא, למשל, אם נדרש למלא טופס לצורך מס הכנסה ולכתוב בו את מספר הילדים, זה חלק מתהליך הקבלה לעבודה, אז זה כמובן לא יהווה דרישת מידע אסורה.

נועה בן שבת: עכשיו השאלה איך לכתוב את זה ואם לקבוע לזה חריגים לגבי הכשרה מקצועית או---

שלי יחימוביץ': לדעתי לא צריך לכתוב את זה.

שלי יחימוביץ': זה ברור לחלוטין שאם צריך למלא טופס מס הכנסה מטעם מס הכנסה, אין לזה בכלל זיקה לחוק.

נועה בן שבת: אבל אנחנו לא יכולים להגיד מצד אחד שזה נדרש לפי אופי המשרה והתפקיד, כי זה משהו שיכול להיות כללי, לא קשור למשרה ולתפקיד הרלוונטיים, ומצד שני זה מידע שבאמת נדרש.

נועה בן שבת: אני חושבת שאפילו למען הזהירות--- שלי יחימוביץ נועה, אני חושבת שזו ממש עז שאת מכניסה עכשיו, שלא קשורה לחוק.

נועה בן שבת: הרי לא יעלה על דעתו של מאן דהו להגיש תביעה כזאת בגלל טופס מס הכנסה שהוא נדרש למלא.

שלי יחימוביץ': ממתי מבקשים בקבלה לעבודה למלא טופס של מס הכנסה?

שלי יחימוביץ': אחרי שאתה מתקבל, אתה צריך לעשות טופס 101.

נועה בן שבת: אבל כיוון שההפליה אסורה בכל מהלך חיי העבודה, בעצם גם במהלך חיי העבודה, אז צריך להזכיר את זה.

נועה בן שבת: למשל אם באמת מחפשים לתפקיד, כמו שדובר פה, זה אולי באמת רלוונטי, אבל דברים שהם אפילו לא רלוונטיים לתפקיד, מישהו שהוא לא יהודי בשביל עבודה בשבת---

שלי יחימוביץ': אני לא רוצה להכניס את הסעיף הזה לחוק, אני חושבת הוא לא נחוץ.

נועה בן שבת: זו דרישה שלא כדין?

שלי יחימוביץ': כן.

חיים כץ: אנחנו נעבור להקראה.

נועה בן שבת: השאלה אם להכניס את זה לנוסח או לא.

חיים כץ: לא, אם היא אמרה שלא, אז לא.

חיים כץ: זו הצעת חוק שלה.

דבורה אליעזר: לנו אין בעיה עם הוספת החלק האזרחי.

דבורה אליעזר: אני רק אומרת שהדרישות---

חיים כץ: בשלב של קריאה שנייה ושלישית נדבר, ואנחנו מקריאים---

שלי יחימוביץ': אני לא רוצה בירור, אני רוצה להחליט שהסעיף הזה---

דבורה אליעזר: הדרישות לפי דין הן דרישות בדרך כלל של הרשויות, ולא דווקא של---

חיים כץ: תעברי להקראה.

נועה בן שבת: (מקריאה): 'הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה'.

נועה בן שבת: רוצים לשנות את שם ההצעה, אם אפשר.

נועה בן שבת: 'נטל ההוכחה בדרישת מידע בנושא שהפליה בשלו אסורה', כי אנחנו לא מצמצמים את זה רק לראיון.

חיים כץ: את מקריאה עכשיו, וכל השינויים שיהיו, בין שנייה לשלישית, אם נרצה.

נועה בן שבת: (מקריאה): 'הצעת חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, נטל ההוכחה ודרישת מידע בנושא שהפליה בשלו אסורה, התש"ע-2010.

נועה בן שבת: 'תיקון סעיף 9.

נועה בן שבת: (1) בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988, (1) בסעיף 9, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא "(ג) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א) בתובענה של עובד אשר דורש עבודה בשל הפרת הוראות סעיף 2, תהא חובת ההוכחה על הנתבע, כי פעל שלא בניגוד להוראות סעיף 2, אם הוכח כי דרש באופן ישיר או עקיף מעובד הדורש עבודה מידע בנושא שהפליה בשלו אסורה לפי סעיף קטן (א).

נועה בן שבת: הסיפא תימחק לפי מה שנאמר פה.

נועה בן שבת: (2) תיקון סעיף 15.

נועה בן שבת: בסעיף 15, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) בהליך פלילי בשל הפרת הוראות סעיף 2, חזקה כי המעביד פעל בניגוד להוראות הסעיף האמור, אם דרש באופן ישיר או עקיף מעובד הדורש עבודה מידע בנושא שהפליה בשלו אסורה, לפי סעיף 2(א), אלא אם כן הוכיח המעביד אחרת'.

חיים כץ: אנחנו נעבור להצבעה, להכנה לקריאה ראשונה, או סיום קריאה ראשונה.

חיים כץ: מי בעד? ירים את ידו.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: אכן כל חברי הכנסת הנוכחים הצביעו בעד, אין נמנעים ואין מתנגדים והחוק יעבור למליאה לקריאה ראשונה ואני מקווה שזה יעבור במליאה בקריאה ראשונה ואז אנחנו נמשיך ונלבן ונמצה את כל ההסתייגויות בכדי שנוכל להביא אותו לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.