ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 240, 2010-03-02 13:00

חיים כץ: שלום לכם, אנחנו פותחים את דיון וועדת עבודת הרווחה והבריאות, הדיון הוא דיון מהיר על פי בקשתם של חברי הכנסת דוקטור ג'מאל זחאלקה, דוקטור אחמד טיבי ודוקטור עפו אגבאריה.

חיים כץ: הנושא הוא שכיחות חריגה של פרקינסון בבאקה אל גרבייה בשל חשיפה למדבירים.

חיים כץ: המציע הראשון, חבר הכנסת דוקטור ג'מאל זחאלקה כתב לנו שהוא לא יכול להגיע לדיון מפני שהוא נמצא בחוץ לארץ.

חיים כץ: אני מבקש מחבר הכנסת דוקטור עפו אגבאריה להסביר לי את הנושא, שכן אני ממש בור בנושא זה.

חיים כץ: האם אכן יש הוכחה שמחלת הפרקינסון נגרמת כתוצאה משימוש בחומרי הדברה?

עפו אגבאריה: קודם כל אני רוצה להודות ליושב הראש על זה שהביא את הדיון בצורה המהירה הזו, שכן רק לפני כשבועיים הופיע המחקר שעשה דוקטור מסאלחה והובא לידיעת הציבור.

עפו אגבאריה: העניין של הקשר בין חומרי הדברה לבין מחלת הפרקינסון – יש כמובן שאומרים שקיים קשר, ואת ההוכחה יביאו בהמשך.

עפו אגבאריה: אני רוצה לומר את הדברים הבאים.

עפו אגבאריה: העניין אינו שכיחות היתר בבאקה אל גרבייה באופן ספציפי, אלא אני מביא את הדיון כתוצאה מיחסי גומלין בין אלו שחשופים לחומרי הדברה לאלו שחולים במחלה, לאו דווקא בבאקה אלא יכול להיות בכל אזור בו יש חשיפה לחומרי ההדברה.

עפו אגבאריה: מחלת הפרקינסון הינה מחלה כרונית שפוגעת באזורים מסוימים במוח, אנחנו עכשיו לא בדיון רפואי אבל זו מחלה שגורמת בסופו של דבר לנכות ולפעמים להקצבת חיי החולים לתקופה קצרה מאוד.

עפו אגבאריה: אם נעשה במסגרת משרד הבריאות מחקר מקיף שמצביע על שכיחות יותר ופגיעה באנשים שחשופים לחומרי הדברה בקנה מידה כלל ארצי, דבר כזה לא ראיתי ולא הצלחתי למצוא.

עפו אגבאריה: בגלל זה ראיתי לנכון להביא את הנושא לדיון בוועדה כדי לבדוק האם באמת יש מקום שמשרד הבריאות יתערב ואולי נבקש מחקר מקיף לכלל האוכלוסייה.

עפו אגבאריה: אני מניח שבקיבוצים מסוימים, שבהם משתמשים בחומרי הדברה לרוב, האחוז עולה אולי פי שניים מהאחוז שנמצא בבאקה אל גרבייה.

עפו אגבאריה: אם אפשר, אני מבקש שיפור תנאים לאותם אנשים, שיהיו מוגנים מפני פגיעה מחומרי ההדברה.

עפו אגבאריה: צריך להביא להקטנה את התפשטות המחלה האיומה הזו.

עפו אגבאריה: שכיחות המחלה לא כל כך גבוהה, אבל אם יש קשר בין שכיחותה לבין שימוש בחומרים מסוימים, ואנחנו יכולים להביא להקטנה של המחלה במניעת חשיפה – אני חושב שזה מבורך.

חיים כץ: חבר הכנסת דב חנין ביקש לשמוע את דבריו של דוקטור מסאלחה ויגיב לאחר מכן.

חיים כץ: דוקטור מסאלחה, אני מבין שאתה נוירולוג בבית החולים "סורוקה" בבאר שבע, ואתה כתבת את המחקר שהתפרסם בביטאון ההסתדרות הרפואית הישראלית, מאמר שמצביע על שכיחות יתר של מחלת הפרקינסון באוכלוסיה החקלאית הערבית בוואדי עארה.

חיים כץ: האם תוכל לספר לנו קצת על המחקר, ותאיר את עינינו ביחס לקשר הסיבתי בין חומרי ההדברה לבין מחלת הפרקינסון.

רפיק מסאלחה: צהריים טובים לכולם.

רפיק מסאלחה: אני דוקטור רפיק מסאלחה, אני רופא נוירולוג במרכז רפואי "סורוקה", ואני עובד גם כיועץ בכיר של קופת חולים כללית ביישובי וודי עארה.

רפיק מסאלחה: במסגרת עבודתי שמתי לב שיש יותר מספר חולים שסבלו ממחלת הפרקינסון, מאשר בישובים האחרים.

חיים כץ: כלומר לא בכל היישובים בוודי עארה השכיחות זהה?

רפיק מסאלחה: אנחנו ביצענו את המחקר בשיתוף עם גופים וחוקרים נוספים מהאזור והחלטנו לראות מה שכיחות המחלה בוואדי עארה בכלליות.

רפיק מסאלחה: המחקר בוצע בשיטה מחקרית חדשה מוכרת העולם, בה לוקחים מהמאגר של בית המרקחת את התושבים שמשתמשים בתרופות נגד פרקינסון.

רפיק מסאלחה: התוצאות הראו שמונים ושניים חולים מתוך מאה ועשרים אלף שמשתמשים באותן תרופות.

רפיק מסאלחה: בדקנו את החולים הצעירים, ראיינו אותם וראינו שעשרים ושלושה חולים נשללו מהמחקר שכן חלקם היו נשים צעירות שקיבלו תרופות להפסקת הנקה שנכללו ברשימת התרופות.

רפיק מסאלחה: שללנו גם אנשים מבוגרים שסבלו מרעד השתמשו באותן תרופות, אך לא על רקע מחלת הפרקינסון.

רפיק מסאלחה: נותרו במחקר ארבעים ותשעה חולים.

רפיק מסאלחה: התוצאות הצביעו על שני דברים מעניינים.

רפיק מסאלחה: ציפיתי שיהיה שכיחות נמוכה של המחלה אצל הערבים, ומצאנו שהשכיחות היא בסביבות ארבעים ושלושה איש לכל מאה אלף איש.

רפיק מסאלחה: זהו מספר נמוך ביחס לעולם כולו וביחס לאוכלוסיות אחרות, למשל בקיבוצים מצאו בין מאה ששים למאתיים ארבעים איש למאה אלף איש.

חיים כץ: ומה שכיחות המחלה בארץ כולה?

רפיק מסאלחה: אני חושב שלא נעשתה עבודה כוללנית שבדקה את שכיחות המחלה בארץ ישראל כולה.

רפיק מסאלחה: נעשו מחקרים בדרום בקיבוצים.

עפו אגבאריה: מדוע נעשה המחקר בקיבוצים?

עפו אגבאריה: האם בגלל חשד ממגע עם חומרי הדברה?

רפיק מסאלחה: בגלל שנמצאה שכיחות יתר.

רפיק מסאלחה: בכל מקרה, השוונו את התוצאות עם מדינות ערב וישנם ארבעה מחקרים שמצאו ששכיחות המחלה בסעודיה, טוניס ולוב נע בין שלושים עד שלושים וחמש למאה אלף איש.

חיים כץ: אנחנו יודעים להגיד שהאבחון היה באותה רמה?

חיים כץ: יש בעיה להשוות בין הנתונים אם רמת האבחון לא ידועה.

רפיק מסאלחה: נכון.

רפיק מסאלחה: בעולם נעשו הרבה עבודות ויש מסגרות עבודה שמצאו שבמדינות אחרות יש שש מאות איש למאה אלף, ואחת הסיבות להבדל היא אולי שיטת האבחון.

רפיק מסאלחה: היום מדובר פחות או יותר על שני סימנים מתוך ארבעה קריטריונים גדולים – רעד, קשיון שרירים, איטיות והפרעה בעמידה והליכה.

רפיק מסאלחה: חולה שהיו לו שניים או יותר סימנים הוגדר כחולה פרקינסון.

חיים כץ: עד היום אין שום קריטריון קשיח מעבדתי, אלקטרו-פיזיולוגי שמציע על המחלה?

חיים כץ: נגיד, מחלת סכרת ניתן לאבחן בבדיקת מעבדה, לחץ דם יש מדידה אובייקטיבית – האם יש אבחנה אובייקטיבית?

רפיק מסאלחה: יש בדיקת PET, Positron Emission Tomography (), שזה אולי יכול להראות רמת דופמין, אבל אפילו על MRI לא מסתמכים באבחנה.

רפיק מסאלחה: עד כה, ראינו שהשכיחות של המחלה בוואדי עארה בכלליות היא נמוכה, אבל השכיחות בבאקה היא כמעט פי שניים מאשר בישובים אחרים.

רפיק מסאלחה: למשל, בבאקה השכיחות הייתה שבעים וששה למאה אלף, לעומת אום אל פחם שם השכיחות הייתה שלושים וארבע למאה אלף.

רפיק מסאלחה: יש הרבה מחקרים אפידמיולוגים שהצביעו על שכיחות יתר של המחלה באזורים של חקלאות מתועשת.

רפיק מסאלחה: אם נסתכל על מה מבדיל את באקה משאר היישובים, אנחנו יודעים שוואדי עארה הוא אזור מוגבל בו כלל האוכלוסייה היא מוסלמית שאוכלת את אותו האוכל ואין הבדל אתני.

רפיק מסאלחה: כלומר, היינו צריכים לבחון את המיקום של באקה ואת החשיפה למרעילים.

רפיק מסאלחה: מצאנו שבאקה נמצאת באזור כולו חקלאי שתמיד יש בו שימוש בחומרי הדברה, כולל ריסוס.

חיים כץ: וזה שונה מישובים אחרים שמוקפים באותם קיבוצים ומושבים חקלאיים?

רפיק מסאלחה: יש למשל רופא שפנה אליי שמתגורר באזור אחר חקלאי, וביקש שנעשה את המחקר גם שם מפני שיש לו תצפית דומה.

חיים כץ: ישנם שלוש מאות ישובים וערים יהודיות בהן יש ישובים חקלאיים.

חיים כץ: מה גורם לבאקה אל גרבייה להיות שונה מבחינת מאפיינים מאותם ישובים אחרים?

רפיק מסאלחה: מבחינת האזור של ואדי עארה יש מה שמאפיין את באקה, היא יותר קרובה לחקלאות.

רפיק מסאלחה: אם משווים אותה לקיבוצים – שם שכיחות הפרקינסון יותר גבוהה, ובבאקה השכיחות נמוכה הרבה יותר.

דב חנין: עדיין, אדוני יושב הראש, החיבור המדאיג בין מחלת הפרקינסון לבין חומרי ההדברה עדיין מתקיים.

דב חנין: השאלה היא האם נעשו מחקרים דומים על ישובים ערבים אחרים כמו טירה, טייבה או קלנסאווה.

דב חנין: אני רוצה לברך את דוקטור מסאלחה על המחקר, שהוא חשוב במיוחד מכיוון שבדרך כלל מאוד קשה להציע על קשר סיבתי בין מפגעים סביבתיים לבין בעיות בריאותיות.

דב חנין: אנחנו יודעים שקיימים קשרים סיבתיים כאלה אבל אנחנו מתקשים להוכיח אותם בפרוצדורות אפידמיולוגיות רגילות.

דב חנין: למשל, היה קשה להוכיח קשר בין צלילה בקישון לבין מחלת הסרטן.

דב חנין: אנחנו צריכים ברמת המדיניות להיות מאוד קשובים לכל טענה של חשש לקשר סיבתי בין מפגעים סביבתיים, במקרה זה חומרי הדברה, לבין בעיות בריאותיות.

דב חנין: נמצאים פה נציגי משרד הבריאות ואנחנו במצב בו אין לנו מערך מקיף מספיק של איסוף נתונים בצד הסביבתי ובצד הבריאותי, וודאי לא בחיבור ביניהם.

דב חנין: מחקר על קלאנסווה וערים נוספות יכול מאוד לתרום, כי בסופו של דבר מחקרים כאלה יכולים להועיל לנו בשאלות של מדיניות ושינוי מדיניות ההדברה.

דב חנין: שינוי בהדברה יכול להיות הרבה יותר זול מטיפול בחולה.

דב חנין: אני מקווה מאוד שמחקר מהסוג הזה יוביל למסקנה שיש להרחיב את היריעה.

חיים כץ: ממשרד הבריאות מישהו רוצה להגיב על הנתונים אם יש בידיו נתוני תחלואה ארציים או ניטור, סטטיסטיקה או אפידמיולוגיה?

שלום גולדברג: שמי שלום גולדברג ואני מהנדס ראשי ארצי בריאות הסביבה, משרד הבריאות.

שלום גולדברג: הגעתי לפה בגלל שבמחקר קושרים את נושא חומרי ההדברה לבארות המים של באקה.

חיים כץ: ניטרתם את מקורות המים של באקה אל גרביה לזרחנים אורגניים?

שלום גולדברג: אין לבאקה אל גרבייה מקורות מים, וודאי שלא בארות מים, היא מקבל מים מבריכת מצר ומי כנרת, שכל מדינת ישראל מקבלת את אותם המים.

חיים כץ: כלומר זה לא זיהום מקומי של מי תהום.

שלום גולדברג: זה לא זיהום מהמים.

שלום גולדברג: חשוב להבהיר זאת.

חיים כץ: יש מישהו שיודע להגיד משהו על תחלואה ארצית של מחלת הפרקינסון?

שלום גולדברג: לא.

שלום גולדברג: אין סטטיסטיקה כזו במשרד הבריאות.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: דוקטור רבקה אינזלברג מהאיגוד הנוירולוגי, מומחית לפרקינסון ועובדת בבית החולים "שיבא".

רבקה אינזלברג: תודה.

רבקה אינזלברג: אני מברכת את דוקטור מסאלחה על המחקר שהוא עשה, קראתי אותו בעיון רב.

רבקה אינזלברג: אני רוצה לציין ששכיחות של מחלת הפרקינסון בעולם מעל גיל שישים וחמש נע בין 1.5%-3%, כלומר אלף למאה אלף, עד שלושת אלפים למאה אלף.

רבקה אינזלברג: אני מצטטת מספר שנקרא "Parkinson’s Disease".

רבקה אינזלברג: המספרים שנמצאו במחקר של דוקטור מסאלחה הם 0.04 אחוזים ובבאקה, שזה פי שניים, 0.07 אחוזים.

חיים כץ: יש נתונים על הארץ?

רבקה אינזלברג: ממחקר שאנחנו עשינו במימון ה- NIH (National Institutes of Health), אנחנו חוקרים מחלות ניוון של המוח בוואדי עארה.

רבקה אינזלברג: פנינו מדלת לדלת ושאלנו האם האדם חולה במחלת פרקינסון לא על פי צריכה תרופות אלא על פי שאלון אישי.

רבקה אינזלברג: התוצאות מתייחסות לערים אום אל פחם, באקה אל גרביה, עארה וערערה, ומצאנו שהשכיחות של מחלת הפרקינסון היא 1.4%.

רבקה אינזלברג: המחקר פורסם בעיתון בינלאומי שהוא העיתון מספר אחד בחקר המחלה, "".

רבקה אינזלברג: הנתונים הללו דומים לשכיחות העולמית למעשה.

רבקה אינזלברג: ההתרשמות של דוקטור מסאלחה מראה שמה שהוא מצא הרבה יותר נמוך ממה שאנחנו מצאנו ומהנתונים העולמיים.

רבקה אינזלברג: כלומר השכיחות של באקה כל כך נמוכה, עד שצריך לחפש מה מגן על תושבי באקה בפני המחלה, ולא מה פוגע.

עפו אגבאריה: לפי הנתונים שאת נתת, האם יש הבדל בין מדינות או בין יבשות?

עפו אגבאריה: אני רוצה לקבל תמונה אתנית.

רבקה אינזלברג: יש מחקר באותו עיתון, שסקר את הנושא של שכיחות פרקינסון אצל ערבים באירופה, צפון אמריקה ומדינות שונות, והם מצטטים שכיחות בסביבות 1.5%, המספרים נעים בין עשרים ושבע למאה אלף עד ששים ושמונה למאה אלף, וההבדלים נובעים מהמתודולוגיה.

רבקה אינזלברג: כך שוואדי עארה אינה שונה משום מקום בעולם.

חיים כץ: אם זה לא היה מנוגד לתפיסת עולמי הפוליטית, הייתי צריך להביא את כל הערבים בעולם לגור בבאקה אל גרבייה, שכן זה היה מגן עליהם מפני מחלת הפרקינסון.

רבקה אינזלברג: עוד נקודה חשובה היא שדוקטור מסאלחה מציין שיש צעירים עם פרקינסון, אבל המאמר מתייחס למבוגרים.

רבקה אינזלברג: בבאקה אל גרבייה יש שתי חמולות, ארבעה אחרים בבאקה וגן אחד בגלל נישואי קרובים שהוא רצסיבי, ומצאנו את המוטציה המדויקת שיש לאותם מטופלים.

רבקה אינזלברג: זה נקרא Park-2.

חיים כץ: סליחה על הבורות.

חיים כץ: המרכיב העיקרי בפרקינסון הוא הגנטי?

רבקה אינזלברג: המרכיב העיקרי לא ידוע.

רבקה אינזלברג: אבל אם מישהו חולה בגיל צעיר, לפני העשור החמישי של חייו, הסיבה השכיחה ביותר היא מחלת פרקינסון הגנטית הרצסיבית של אותה מוטציה בבאקה.

רבקה אינזלברג: אנחנו מצאנו שאותה מוטציה מופיעה לכל הדורות, דור אחרי דור – ועקבנו שבעה או שמונה דורות אחורה.

רבקה אינזלברג: בעולם כולו, המוטציה הזו קיימת רק בירדן וייתכן שיש בין אותם אנשים קשר משפחתי.

רבקה אינזלברג: אם רוצים לאפשר עזרה לאותם צעירים, יש לאשר את אותה בדיקה לגן הרצסיבי.

עפו אגבאריה: מה ההסבר שלך לכך שבקיבוצים זה פי שלוש?

רבקה אינזלברג: המחקר שבוצע בקיבוצים היה כזה מפני שהיה אפשר לבדוק כל מטופל.

רבקה אינזלברג: אין מחקר אוכלוסייה בארץ שבודק ולוקח קבוצה שהיא דוגמה מייצגת ובודק שכיחות אמיתית.

רבקה אינזלברג: חומרי הדברה הם נושא שלם לדיון, ואפשר לדון עליו.

עפו אגבאריה: האם יש קשר בין שימוש בחומרי הדברה מסוימים לבין שכיחות מחלת הפרקינסון?

רבקה אינזלברג: חומרי הדברה כוללים מנגן, שהוא רעיל למוח, כולל ממיסים אורגנים וזרחנים אורגנים.

רבקה אינזלברג: יש על כך ספרות רבה.

רבקה אינזלברג: בארצות הברית היו מחקרים שבדקו גם גנים וגם חשיפה, והראו שקיום של שני הדברים במקביל – גם גנים וגם חשיפה לחומרים מסוכנים – מעוררים את המחלה.

רבקה אינזלברג: כלומר, לא מדובר בגורם אחד אלא בכמה גורמים.

חיים כץ: היה מחקר על ההשפעה על טייסי הריסוס?

חיים כץ: הם הכי פחות ממוגנים.

רבקה אינזלברג: יש הרבה מאוד ספרות על גורמי סיכון של חשיפה בחקלאות אבל לא על טייסים.

רבקה אינזלברג: יש מחקר על עובדי מפעל "רולס רויס", שיש בו שמונים או תשעים אלף איש שנחשפו לכל האדים המסוכנים, מחקר יסודי על חשיפה בחקלאות אבל לא באופן סיסטמתי ולא באוכלוסיה בה יש נישואי קרובים – מה שמעלה למעשה את הסיכוי לפרקינסון צעיר.

רבקה אינזלברג: אפשר למנוע את זה על ידי מניעה משני אנשים נשאים להתחתן מבלי שידעו על כך.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: אני רוצה לשמוע את עמדתו של מר יצחק ולד, ראש העיר הממונה של באקה אל גרבייה.

יצחק ולד: יש לי כמה הערות.

יצחק ולד: כאשר קיבלתי את המחקר ואת הפרסום בעיתונות, זה הדליק אצלי הרבה נורות אדומות.

יצחק ולד: כתבתי לשלושה שרים האחראים – סגן שר הבריאות מר יעקב ליצמן, השר להגנת הסביבה מר גלעד ארדן ושר החקלאות ופיתוח הכפר מר שלום שמחון.

יצחק ולד: אני ביקשתי שתיעשה בדיקה מעמיקה ומקיפה, מכיוון שהנושא מעורר דאגה, למרות מה ששמענו מדוקטור אינזלברג.

יצחק ולד: מדינת ישראל, להוציא ריכוזים כמו ירושלים וגוש דן, נמצאת כולה באזורים חקלאיים.

יצחק ולד: בנושא המים, מזה שנים שבבאקה-ג'ת מקבלים את המים מצינור של חברת "מקורות".

יצחק ולד: בהיסטוריה שתו ממי בארות לפני עשרים שנה.

יצחק ולד: אותן בארות מים לא פעילות כבר שנים רבות.

יצחק ולד: אני לא הייתי מבטל על הסף את הנתונים ואני חושב שזה ראוי לבדיקה יותר מעמיקה.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: עוד מישהו רוצה להעיר?

עפו אגבאריה: אני רוצה לפנות לדוקטור רבקה אינזלברג, אני מאוד מסכים עם הסיכום שהיא נתנה, שאולי כדאי שמשרד הבריאות יעבוד על חיוב זוגות צעירים ששוקלים נישואי קרובים לעבור את הבדיקות בשביל למנוע מחלות.

רבקה אינזלברג: אני אשמח לעזור בנושא המודעות, כי זה אחד הנושאים שקרובים לליבי – למנוע מחלת פרקינסון מפאת גנטיקה בגיל צעיר.

עפו אגבאריה: אני חושב שזה צריך לכלול לא רק פרקינסון אלא עוד הרבה מחלות.

חיים כץ: אני רוצה לספר לכם שדנו לפני כמה זמן בתמותת תינוקות גבוהה בדרום הארץ, וההאשמה המיידית הייתה של שירותי הרפואה.

חיים כץ: אבל יכול להיות שזה נשען בחלקו על נישואי קרובים.

עפו אגבאריה: בירדן יצא חוק שכל שני צעירים קרובי משפחה שרוצים להתחתן צריכים לעבור בדיקה גנטית.

חיים כץ: אני רוצה לשמוע את עמדתה של הגברת אורנה מצנר, המשרד להגנת הסביבה.

אורנה מצנר: אני רוצה להסביר את עניין תכשירי ההדברה.

אורנה מצנר: משרד החקלאות מתקיים רישום תכשירי הדברה לחקלאות, ובמסגרת רישום של כל תכשיר הדברה מוגשת בקשה למשרד הבריאות עם נתונים טוקסיקולוגים, התכשיר נבדק ועל פי זה נרשם.

אורנה מצנר: על כל תכשיר יש תווית, וחלה חובה להשתמש על פי ההוראות שעל התווית כולל מינונים, מרחקים מבתים – ואני לא יודעת אם זה המקום אבל אנחנו קוראים חזור והלוך לעבוד על פי הוראות של תווית התכשיר תוך נקיטת כל אמצעי הבטיחות כדי להפחית חשיפה לחומרי הדברה באופן כללי.

שלום גולדברג: גם בעניין ריסוסים ממטוסים יש הנחיות ומגבלות.

חיים כץ: אני מבקש לסכם את הדיון.

חיים כץ: הוועדה שמעה את עיקרי המחקר של דוקטור מסאלחה לגבי שכיחות מחלת פרקינסון באוכלוסיה הערבית בוואדי עארה, וקובעת כי המחקר אינו מוכיח שכיחות יתר של תחלואה באזורים הללו לעומת שאר חלקי הארץ או לגבי המקובל בעולם.

חיים כץ: כמו כן, לא בוצע מחקר ואין לנו עדות לגבי חשיפת יתר לחומרי ריסוס חקלאיים באזורים הללו לעומת שאר חלקי הארץ.

חיים כץ: התחלואה בוואדי עארה במחקרו של דוקטור מסאלחה מצביעה על שכיחות נמוכה מאוד, כנראה בגלל המתודולוגיה של המחקר לעומת מחקר שבוצע ב-"תל השומר" ומתאים לממצאים אחרים בעולם.

חיים כץ: הוועדה קוראת למשרד הבריאות לקיים ניטור תחלואת פרקינסון בארץ ולקבוע האם יש מוקדי תחלואה על מנת למקד בהם מאמצי הסברה ומניעת גורמי סיכון כגון נישואי קרובים שהם נשאים של הגן המגביר את התחלואה במחלה.

חיים כץ: יש לעשות מאמצי הסברה כדי למנוע תחלואת יתר כזו.

חיים כץ: אם מוצאים מוקד תחלואה בהרצליה – ישאלו מה מייחד את המוקד.

חיים כץ: לפי המוקד אומרים מה יש בסביבה שהוא שונה מאזורים אחרים.

חיים כץ: לכן אמרתי שכל הארץ היא באזורים חקלאיים.

שלום גולדברג: אני רוצה להוסיף שבשנת 2010 אישרו לשירותי בריאות לציבור הקמת יחידה של אפידמיולוגיה סביבתית.

שלום גולדברג: אנחנו רק בונים אותה עכשיו ויש לה עוד הרבה עבודות ומשימות סביבתיות בארץ.

חיים כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.