ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 182, 2010-03-02 14:00

דני דנון: צהרים טובים, אני מתכבד לפתוח את הדיון של ועדת החינוך, התרבות והספורט בנושא הצעה לסדר היום (דיון מהיר): מערכות התראה והנחיה במוסדות חינוך.

דני דנון: זה דיון מהיר והוא יתנהל בצורה זריזה ועניינית.

דני דנון: אני מודה לכל מי שהגיע.

דני דנון: מטרת הדיון לבדוק מה קורה היום במוסדות החינוך מבחינת מערכות ההתראה וההנחיה, כאשר הכוונה הן לרעידות אדמה והן לטילים או כל דבר שלא יבוא, שלא נדע, אבל אם יקרה, שנוכל להיערך אליו בהתאם.

דני דנון: נציג משרד החינוך נמצא כאן?

דני דנון: נשמע ממך קודם כול מה קורה בפועל היום.

דני דנון: אני יודע שיש תקנה.

דני דנון: האם היא מיושמת או לא?

דני דנון: אחר-כך נעבור לנציגים השונים, לפיקוח העורף, למשטרת ישראל ולחברות שונות שעוסקות בנושא הזה.

דני דנון: בבקשה.

אריה מור: ראשית, אני לא יודע מדוע סברת שיש תקנה ייעודית לנושא הזה.

אריה מור: אין תקנה ייעודית.

אריה מור: תקנה 49 היא תקנה כללית ולא תקנה למערכות התראה.

אריה מור: אתחיל במערכות התראה שקשורות לטילים ומלחמה, "צבע אדום" וכן הלאה.

אריה מור: נציג פיקוד העורף ייתן לכך מענה בהמשך.

אריה מור: אנו נשענים על המערכות של פיקוד העורף ומתורגלים יחד עם פיקוד העורף למצב של אירוע מלחמה, בין בצפון ובין בדרום.

אריה מור: אני מניח שהכיסוי הוא לכל הארץ וצריך לתת לזה היום כבר מענה רחוק יותר.

אריה מור: הדבר השני, באשר לרעידות אדמה, רק לאחרונה ועדת ההיגוי לרעידות אדמה של משרד החינוך, בראשות ד"ר שפירא, מצאה לנכון להמליץ בפני כל הנוגעים בדבר על התקנת מערכת ססמית שמספקת חיזוי של 20-25 שניות.

אריה מור: ממליצים להתקין אותה בכל בית-ספר.

אריה מור: זאת מערכת שאחר-כך האנשים שמטפלים בה יוכלו לספר עליה יותר.

אריה מור: היא מספקת חיזוי של תנודות קרקע וחיזוי לרעידת אדמה.

אריה מור: זה מאפשר פער של 15-25 שניות לצורך התארגנות, או ליציאה החוצה או לכל תרגולת אחרת שתהיה בתוך המבנה.

אריה מור: היום אין דבר כזה, כלומר אם היום תהיה רעידת אדמה, אין אפילו שנייה או 5 שניות לצורך אותה תרגולת.

אריה מור: מרגע שהוחלט שהמערכת הזאת טובה ואמורה לתת מענה, צריך להתקין אותה בכל בית-ספר.

אריה מור: מדובר על 4,500 בתי-ספר, ואת המספר הזה צריך להכפיל ב-25,000 שקל.

אריה מור: יש לזה משמעויות כספיות כבדות מאוד.

אריה מור: מה שמשרד החינוך עשה, ביחד עם השלטון המקומי ועם רשות החירום הלאומית (רח"ל), ראשית, הוצאנו הנחיה על-ידי מינהל הפיתוח של משרד החינוך, שכל בית-ספר חדש שייבנה החל מ-2010 – כי ההנחיה היא מעכשיו – כבר Built-in בתוך הבנייה תהיה כלולה התקנת מערכת כזאת.

דני דנון: במימון של מי?

אריה מור: כחלק מהמימון של הבנייה וההצטיידות.

אריה מור: כדי להתגבר על הפערים של העבר, במאסות לא קטנות, ביוזמתי הכנסתי את הפריט, בנוסף לשאר הפריטים שנדרשים לטובת העניין, לתקנה 49.

אריה מור: תקנה 49 מאפשרת לנו לסייע לרשויות המקומיות במאצ'ינג לכל מיני נושאים: מערכות סינון, ממ"דים, מטעני שמירה, גידור.

דני דנון: ראש הרשות המקומית מחליט מה לרכוש וכיצד להיעזר?

אריה מור: קב"ט הרשות המקומית מחליט לפי הצרכים, פונה למשרד החינוך, למחוז, ואם יש לנו תקציב לסיוע, בהתאם לקריטריונים, בהתאם לאמצעים, לפי קריטריונים של יכולות של רשויות מקומיות, אנחנו מסייעים.

אריה מור: הנושא הזה חדש.

אריה מור: הוא הוכנס רק בשנת 2010 לתקנה.

אריה מור: ברור שגם אם כל רשות מקומית תציב מתקן אחד כזה, זה סדר גודל של 250 כפול 25,000 שקל.

אריה מור: תקנה 49 לא מכילה את הסכום הזה.

אריה מור: אם רוצים לתת מענה, צריך לקבוע כאן הליך רב-שנתי, כי יידרש סכום של 70-80 מיליון שקל כדי לרשת את כל מוסדות החינוך.

אריה מור: פניתי לד"ר שפירא לפני שבוע בכנס האחרון שערכנו על הביטחון בים המלח.

אריה מור: אמרתי לו שלא הגיוני להשקיע כל-כך הרבה כסף.

אריה מור: מדוע לא משקיעים במערכת אחת, אזורית או רשותית?

אריה מור: מה שהמערכת הזאת עושה, היא נותנת אינדיקציה, ואז היא מחוברת למערכת הכריזה של בית-הספר.

דני דנון: מה התשובה?

אריה מור: התשובה היא שעובדים על זה וייקח זמן, שנה-שנתיים.

אריה מור: בסך הכול כאשר תהיה מערכת התראה באזור הצפון ובאזורים אחרים, אז תהיה עלות של מיליון או 2 מיליון שקלים.

אריה מור: הרי זאת אותה רעידת אדמה.

אריה מור: רעידת האדמה בשנת 1927 - - -

דני דנון: מי עובד על מה שתיארת כרגע?

אריה מור: אני לא יודע.

אריה מור: יש ועדת היגוי לרעידות אדמה, בראשות ד"ר שפירא.

אריה מור: אני מציע להפנות אליו את השאלה ולרח"ל, לרפרנט ברשות החירום הלאומית, שגם הם ממליצים להתקין את זה.

אריה מור: זה מה שיש לי לומר בעניין הזה.

אריה מור: הרעיון להכניס את הפריט הזה לתקנה 49 הוא יוזמה פרטית שלי.

דני דנון: יש שתי מערכות: מערכת של רעידות האדמה ומערכת של דיווחית, ממנה מקבלים איתות על טילים.

דני דנון: גם זה קיים?

דני דנון: לא התייחסת לזה.

אריה מור: מערכת דיווחית על טילים, שמחוברת לאיתורית של "צבע אדום", קיימת.

אריה מור: זו אותה מערכת של פיקוד העורף.

אריה מור: ברגע שפיקוד העורף ממליץ על המערכת, אנחנו מחברים את כל הקב"טים ברשויות המקומיות או במוסדות החינוך לטובת העניין.

דני דנון: מי מממן את זה?

אריה מור: כל מימון הוא מימון בעלות.

אריה מור: אם העיר שדרות מבקשת להתקין דיווחיות כאלה – יש להם כבר – לחמשת בתי-הספר ולגני-הילדים, הם יתקינו.

אריה מור: משרד החינוך מסייע.

אריה מור: בשדרות אנחנו מסייעים יותר, מתוך תקנה 49.

אריה מור: כדי להתקין דיווחיות בכל בתי-הספר, גם כאן מגיעים לסדרי גודל גדולים, ולכן האחריות היא תמיד של הבעלות.

אריה מור: אנחנו יכולים לסייע.

אריה מור: אין לי תקנה כדי לתקצב כל פריט ופריט.

דני דנון: מה התקציב השנתי שלכם?

אריה מור: בשנת 2009 הסיוע שנתתי לרשויות המקומיות בהקמת מוקדים ובכול, מתקנת אגף הביטחון, הסתכם בכ-14 מיליון שקלים, וזה מאצ'ינג.

אריה מור: תכפיל את זה פחות או יותר פי שתיים, כי את החצי השני נתנה הרשות המקומית.

אריה מור: תכלס באמצעי ביטחון התקנו בערכים של כמעט 28 מיליון שקלים, ביחד עם כל הרשויות המקומיות, וזה לא מעט.

דני דנון: תודה.

דני דנון: רשות הדיבור לנציג פיקוד העורף, בבקשה.

רמי פלץ: אתייחס לשני הנושאים שאליהם התייחס נציג משרד החינוך.

רמי פלץ: קודם כול, לגבי הכורזיות-דיווחיות שנמצאות בבתי-הספר, פיקוד העורף התקין אותן בעוטף עזה.

רמי פלץ: כלומר, קודם כול פיקוד העורף אחראי על ההתראה הארצית, דרך מערך של צופרים שנותנים התראה לכלל האוכלוסייה.

דני דנון: מה זמן התגובה של הצופרים במערך הארצי?

רמי פלץ: שניות.

רמי פלץ: מדובר על התראה מיידית מרגע שיש זיהוי.

רמי פלץ: הכורזיות אף הן מערכת התראה של פיקוד העורף, שמעבירה את ההתראה לדיווחיות שמותקנות כרגע בבתי-הספר בעוטף עזה.

רמי פלץ: בעקבות המצב המערכות הותקנו, וזה נותן התראה בזמן אמת לבתי-הספר.

רמי פלץ: כפי שאמרתי, זה נמצא רק בעוטף עזה.

רמי פלץ: זה מחובר דרך כורזית למערכת הכריזה של בית-הספר, ומערכת הכריזה של בית-הספר מקבלת את זה בזמן אמת.

רמי פלץ: לגבי רעידות האדמה, לפיקוד העורף כרגע אין עמדה בנושא הזה.

רמי פלץ: קודם כול, אני מבין שנערך ניסוי.

רמי פלץ: הוא עדיין לא הוצג לפיקוד העורף.

רמי פלץ: כפי שנאמר על-ידי מר אריה מור ממשרד החינוך, אחראית על כך ועדת ההיגוי לרעידות אדמה.

רמי פלץ: הקטע הזה עדיין לא נבדק, למשל כיצד תפעל המערכת הזאת.

רמי פלץ: עלה רעיון לכריזה ארצית גם על רעידות אדמה.

רמי פלץ: לא נבדק אם אפשר לחבר את זה למערכות הצופרים הקיימות של פיקוד העורף שכרגע נותנות התראה נגד טילים בזמן התראה של שנייה.

דני דנון: הבנתי את העניין.

דני דנון: צריך כאן משהו מערכתי.

דני דנון: לפי דעתי, בעלויות שתיארת, לשים מתקן כזה בכל בית-ספר, יהיו לכך עלויות גבוהות מאוד.

דני דנון: נמצאים אתנו נציגי הורים ואני יודע שהם רבים אתנו על כל שקל שאנו מחייבים את ההורים להוציא.

דני דנון: מה העלות של מערכת הדיווחיות?

גבי תוראל: 500 שקלים, פלוס-מינוס.

דני דנון: פיקוד העורף מממן שיעור מסוים מן העלות?

רמי פלץ: לא.

רמי פלץ: קודם כול, פיקוד העורף מממן רק את מערכת הצפירה הארצית.

רמי פלץ: במקרה הזה קיבלנו תקציב ייעודי על מנת להתקין את הכורזיות.

דני דנון: מאין נתקבל התקציב?

רמי פלץ: אני לא יודע להגיד מאין קיבלנו את התקציב הייעודי.

דני דנון: מישהו כאן יודע להגיד?

דני דנון: אנחנו נברר את זה.

אריה מור: אם יוחלט על-ידי פיקוד העורף, שהם המנחים המקצועיים בעניין הזה, לחבר את כל הארץ לדיווחיות בגלל איום כזה או אחר שיתפתח – אגב, שאלת המיליון דולר, האם לומדים בזמן חירום.

אריה מור: אבל נניח שלומדים והטילים "יתפסו" אותנו בדיוק כשהילדים בבית-הספר ונחוץ שיקבלו את ההתראה, זה מערכתי.

אריה מור: זה לא דבר שאוכל להגיד עכשיו שצריך להתקין דיווחית לכל בית-ספר.

אריה מור: זה חייב להיות מחובר למערכות ההתראה, כי דיווחית שאינה מחוברת לפיקוד העורף שמקבלת אינפורמציה על הצבע הירוק או האדום או הכתום, לא רלוונטית.

רמי פלץ: דיווחית אכן חייבת להיות מחוברת למערכות ההתראה.

אריה מור: זה דבר מערכתי גם כן.

אריה מור: השאלה אם אתה רוצה לחבר את תל-אביב.

רמי פלץ: הדיווחיות כיום בעוטף עזה מחוברות כמובן ופיקוד העורף נותן להן התראה.

דני דנון: קיבלתי כאן רשימה של ישובים שמחוברים.

דני דנון: אני לא יודע להגיד את מספר בתי-הספר, אבל איזה שיעור מכלל התלמידים מחוברים היום למערכות הללו?

אריה מור: מחוברים רק בעוטף עזה.

דני דנון: ברשימה שבידי כלולות קריית שמונה, מטה אשר, באר-שבע, אשקלון, אשדוד, מעלה אדומים, המועצה האזורית יהודה ושומרון.

אריה מור: אלה יוזמות מקומיות.

אריה מור: נציג החברה היה אצלי.

אריה מור: הכנסנו את זה לתקנה 49 כבר לפני למעלה משנה וכתוצאה מכך הרשימה הזאת גדלה.

אריה מור: בכל הרשימה הזאת אנחנו השתתפנו ב-50% וכך התקדמנו עם הזמן.

אריה מור: אבל אם רוצים לעשות את זה באופן מערכתי, זה שאלה אחרת.

דני דנון: מי צריך להידרש לשאלה הזאת?

אריה מור: להערכתי, פיקוד העורף.

דני דנון: הישובים שציינתי מחוברים למערכות הקיימות בפיקוד העורף.

דני דנון: שאר הישובים לא מחוברים.

דני דנון: השאלה שלי היא מי אמור לדון ולהחליט האם יש צורך להוסיף.

דני דנון: מי אמור לעשות הערכה כזאת?

רמי פלץ: זאת שאלה רחבה יותר שעומדת לפתחו של פיקוד העורף.

רמי פלץ: מערכת ההתראה שנמצאת היום בבתי-הספר נותנת מענה טוב יותר ממערכת ההתראה שנשמעת בכלל העיר.

רמי פלץ: כלומר, אם לבית-ספר בשדרות יש דיווחית כזאת, השמיעה של ההתראה תהיה טובה יותר בוודאות.

רמי פלץ: אם אגזים, אומר שברור שהיינו רוצים שכל אדם ישמע את ההתראה בצורה הטובה ביותר, אבל זה דורש שיקולים רחבים יותר.

רמי פלץ: ברמה המקצועית, ברור שההתראה היא מצילת חיים, כי כשאדם שומע אותה הוא יכול לנקוט בפעולות שיצילו את חייו, כדי להתגונן ולהיכנס לחדר מוגן וכדומה.

רמי פלץ: עכשיו יש שאלה רחבה יותר, כמה אנחנו רוצים לחבר למערכת באופן האידיאלי.

רמי פלץ: ברור שזה בסוף שאלה של תקציבים וכדומה.

דני דנון: יש התייחסויות נוספות?

דני דנון: יש כאן נציגים מהחברות השונות של שתי המערכות?

דני דנון: אתה מה"דיווחית"?

גבי תוראל: נכון.

גבי תוראל: אני מנהל תחום ההתראה בחברת "ביפר".

גבי תוראל: רק כדי לסבר את האוזן, התקנה שבה הדיווחית מוכרת כמרכיב ביטחון, נולדה על רקע פתרון שפיקוד העורף הקים ואפיין.

גבי תוראל: פיקוד העורף הקים רשת חירום להפצה של התראות, שכוללת לא רק תרחישי טילים, אלא גם אירועי פח"ע וגם, ביום שתימצא הטכנולוגיה לקבל את חלון הזמן – וזה מה שנאמר כאן על-ידי נציג פיקוד העורף – כאשר יהיה משהו בר-סמכא לקבל התראה על רעידות אדמה, הוא ישולב אוטומטית במערכת הזאת.

גבי תוראל: המערכת הזאת מחוברת ומקושרת לרשת ההפצה שפיקוד העורף הפיץ.

גבי תוראל: כל סוג של התראה, בין מפני ירי טילים, בין מפני אירועי פח"ע, בין מפני אירועי חומ"ס ובין מפני תרחישי רעידת אדמה - - -

דני דנון: אקל עליך.

דני דנון: בחדר הזה אין מי שיתנגד שתהיה בבית-הספר של הילד שלו מערכת כזאת.

דני דנון: השאלה שאנו שואלים כרגע נוגעת לתקציב.

דני דנון: אתה יכול להגיד לנו, מה שהותקן בעוטף עזה, מאין הגיע המקור התקציבי לו?

גבי תוראל: במסגרת התקציבים של פיקוד העורף להצטיידות לכל בתי-האב בעוטף עזה, יש בעוטף עזה 20,000 דיווחיות.

גבי תוראל: בתוך זה פיקוד העורף מימן את מוסדות החינוך בדרום.

גבי תוראל: כפי שציין מר אריה מור, באזורים האחרים היו יוזמות מקומיות: בבני-ברק, בקריית שמונה, במטה אשר, במעלה אדומים, בתוך המכלול של כל התרחישים האפשריים.

גבי תוראל: הנקודה שצריך אולי לשים עליה את המוקד, וזה לקח שנלמד מ"עופרת יצוקה", שבעיצומה של המלחמה בא פיקוד העורף ואמר: תשמעו, באר-שבע מאוימת.

גבי תוראל: האם יש לכם פתרון מיידי לספק דיווחיות למוסדות החינוך בבאר-שבע?

גבי תוראל: אני לא מאמין שגוף אזרחי ופרטי יכול להיערך בכמויות מספיקות של מלאי הדרושות לעת מלחמה.

גבי תוראל: יש תקנה, יש רשת הפצה המתכללת את כל סוגי ההתראה.

אריה מור: איזו תקנה?

גבי תוראל: התקנה שלך.

אריה מור: אל תערבב.

אריה מור: אני מציע לך להתייחס לתקנות שלך ולא לתקנות שלי.

אריה מור: התקנה שלי לא קשורה לפיקוד העורף.

דני דנון: התקנה שלך רחבה ומאפשרת כניסה של כל מיני דברים.

אריה מור: היא תקנה למרכיבי ביטחון, בטיחות בשעת חירום וסיוע לרשות המקומית.

אריה מור: היא לא מספיקה למתן מענה.

אריה מור: גם אם מחר בבוקר יחליטו לרשת את כל מוסדות החינוך, כולל גני ילדים, בכל רחבי הארץ, זה 12,000 גני ילדים, 4,500 בתי-ספר, וכל מכשיר כזה עולה 500 שקלים.

אריה מור: תעשו את החישוב, זה מתמטיקה פשוטה.

אריה מור: השימוש במילה תקנה לא מדויק.

אריה מור: בתוך התקנה הזאת אני עושה את כל פעולות הביטחון, כולל הוצאת משלחות נוער לחוץ-לארץ, כולל אבטחה של מתקנים, דברים רבים.

דני דנון: אף אחד לא מתכוון להגיד שמה-14 מיליון שקלים אנו מצפים שמחר בבוקר הכול יושקע במערכות הללו, אבל אנחנו רוצים לראות מה קורה ואיך ניתן להגדיל את הפרישה בשטח היום.

גבי תוראל: התמונה הזאת מחדדת איזו אנומליה שנוצרת באזורי הספר.

גבי תוראל: למשל במטולה ובקריית שמונה יש דיווחיות אך במרגליות אין דיווחיות.

גבי תוראל: המכפלה הזאת של כל מיני ישובים מאוימים באזורי איום, בעוטף עזה, בדרום, באיו"ש, שלחלק יש דיווחיות, כי לפיקוד העורף היה שם אירוע והוא סיפק, או שהקב"ט המקומי יזם ושכנע את הרשות המקומית להשתתף במאצ'ינג, ואילו באזור אחר אין, לדעתי זה יוצר בעיה שצריך להתייחס אליה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: יש התייחסויות נוספות?

יובל אלעני: אני מבקש להתייחס למערכות ההתראה לרעידות אדמה.

יובל אלעני: ראשית, שני אנשי מקצוע חשובים מאוד לא נמצאים כאן היום: יושב-ראש ועדת ההיגוי להיערכות לרעידות אדמה, ד"ר אבי שפירא, והגוף שאמון על הנושא הזה בישראל נכון להיום, רשות החירום הלאומית.

יובל אלעני: אני מפנה למר אורי בר-חיים, ראש חטיבת ההיערכות ברשות.

יובל אלעני: כל הידע בנושא הזה מצוי אצלו.

יובל אלעני: רשות החירום הלאומית סיכמה כבר על איזה פיילוט בנושא.

דני דנון: הם היו אמורים להיות כאן, אך לא הגיעו.

דני דנון: הם מופיעים ברשימת המוזמנים.

יובל אלעני: אלה האנשים הכי חשובים ברמה המקצועית לדיון מן הסוג הזה.

יובל אלעני: באשר למערכת ההתראה, ההתראה לרעידות אדמה היא נושא מורכב ומקצועי מאוד.

יובל אלעני: יש בו רבדים רבים, ולכן דיון בשאלות כלליות ייתן גם מסקנות כלליות.

יובל אלעני: אציג את המסקנות הכלליות שמתאימות פחות או יותר לרמה של הדיון בשלב הזה, והן שיש מערכת ושהפתרון זמין וקיים.

יובל אלעני: המחיר הוא כ-20,000 שקלים, לא כולל מע"מ.

יובל אלעני: ההתראה הזאת היא מקומית.

יובל אלעני: היא מתאימה למפרטים שוועדת ההיגוי קבעה.

דני דנון: למה לא צריך התראה אזורית או ארצית?

יובל אלעני: הפתרון כשלעצמו, כוליותו מומלצת גם על-ידי רשות החירום הלאומית וגם על-ידי ועדת ההיגוי להיערכות לרעידות אדמה.

יובל אלעני: למה לא פתרון ארצי?

יובל אלעני: אולי לא אני האיש לענות על השאלה הזאת אלא דווקא ועדת ההיגוי, אבל מהניסיון שיש בעולם, וישראל היא לא מדינה מובילה בתחום הזה, ככל שהמערכות יותר ארציות כך הן נכשלות יותר.

יובל אלעני: יש עדויות על כך.

יובל אלעני: גם מדינות שבהן המערכות הללו קיימות כבר עשרות שנים, נכשלות כאשר המערכות הן ארציות.

יובל אלעני: ההבחנה של ועדת ההיגוי לאורך השנים, שמוקד האסון הגדול ביותר בישראל בזמן רעידת אדמה, חס וחלילה אם תקרה בין השעות 8:00-14:00, הם בתי-ספר, הובילה לכך שקונצפט ההפעלה של מערכות ההתראה הללו הוא שחוכמתן היא בפשטותן.

יובל אלעני: הן לא מתיימרות לזהות את אזורי הרעידה, לנחש את הכיוונים שלה, להסיק מסקנות, לאחֵר ב-5 שניות ואז להתריע כשהכול עבר, אלא לתת התראה מקומית "טפשה" למקום שהיא מותקנת בו על תאוצת קרקע, שהמכון הגיאופיזי קבע כתאוצת קרקע שמהווה סכנה.

יובל אלעני: תרגולת ילדים בבתי-ספר, כאשר הילדים מתורגלים הם לא זקוקים ליותר מ-3-7 שניות – בתנאים סטריליים זה 3 שניות, בתנאים לא סטריליים זה יכול להיות 7 שניות.

יובל אלעני: זה הכי טוב שאנחנו יכולים לעשות.

אריה מור: 7 שניות לצורך מה?

יובל אלעני: לתרגולת כפי שנקבעה נכון להיום על-ידי משרד החינוך.

יובל אלעני: אני טועה?

אריה מור: אתה טועה.

אריה מור: היום עבור תלמידים בגילאים צעירים, 7 השניות מיועדות על מנת להיכנס מתחת לשולחנות ולא מעבר לכך.

אריה מור: מי שראה את התמונות בצ'ילה ובהאיטי, השולחן לא יעזור הרבה.

אריה מור: אבל זאת התרגולת.

אריה מור: במוסדות חינוך שהם חד-קומתיים, אם מערכת ההתראה הזאת תתן 25 שניות אז התרגולת אמורה להשתנות על-ידי רח"ל ליציאה מתוך המבנה, כי ב-25 שניות אפשר להוציא ילדים מתוך מבנים בתרגולת כזאת ואז מספר הניצולים יהיה גדול יותר.

אריה מור: הירידה מתחת לשולחנות לא תסייע הרבה.

אריה מור: אז במקום – וסליחה על הביטוי – שיהיו כך וכך נפגעים, יהיו קצת פחות.

יובל אלעני: מר אריה מור צודק בעניין הזה, אבל אני לא מדבר כרגע על התרגולת בעקבות ההתראה.

יובל אלעני: אני חייב להעיר שתי הערות.

יובל אלעני: ראשית, ישראלים מתייחסים לרעידת אדמה במונחים של שחור ולבן, רוצים לדעת אם זאת רעידת אדמה בעוצמה 4 או 9 בסולם ריכטר.

יובל אלעני: האמת היא שיש הרבה רעידות ביניים שבהן צוותי חילוץ יגיעו אחרי יומיים, שלושה, ארבעה או שבעה ימים ולכן רק מי שאין לו שבר מדמם יכול אולי להינצל מן הרעידה, כי אדם יכול למות רק מאובדן דם.

יובל אלעני: לכן מה שמר אריה מור אומר נכון בוודאות.

יובל אלעני: ככל שתקבל התראה למשך זמן ארוך יותר, תוכל לנהל תרגולת מוצלחת יותר.

יובל אלעני: אבל בנתונים הקיימים, במרחב הישראלי, בין 5-25 שניות זה פחות או יותר זמן ההתראה שיהיה.

אתי בנימין: ראינו את האסון בצ'ילה ואת האסון בהאיטי.

אתי בנימין: בצ'ילה מבחינת המוכנות של המבנים הם היו מוכנים טוב יותר מהאיטי.

אתי בנימין: ראינו את זה גם בחדשות השבוע.

אתי בנימין: מדינת ישראל צריכה לעשות הכול על מנת להכניס את המערכות הללו למוסדות החינוך.

אתי בנימין: איך אמרת, מר אריה מור?

אתי בנימין: אז יהיו פחות נפגעים וכבר הרווחנו.

אתי בנימין: חשוב מאוד שממשלת ישראל תמצא תקציב ייעודי, במיוחד במצב שבו אנו נמצאים בעולם, כדי להכניס את המערכות הללו.

אתי בנימין: רק הבוקר בישיבה של ועדת החינוך, התרבות והספורט שמענו את מבקר המדינה, שהוא כתב כבר כמה דוחות על נושא רעידות האדמה אך עד היום לא קרה שום דבר והכסף נעלם.

אתי בנימין: אני מציעה שנבדוק את זה ונתחיל להזיז את העניינים ולדאוג שהמערכות הללו יותקנו בבתי-הספר.

אריה מור: אנחנו מדברים כאן על מערכת התראה, אבל אם כבר בנושא רעידות אדמה עסקינן, תקן 413 לרעידות אדמה הוחל בבינוי רק משנת 1984.

אריה מור: יש לנו כ-1,000 בתי-ספר שלא עומדים בתקן הזה.

אריה מור: נעשה פיילוט לחיזוק מבנה כזה בטבריה.

אריה מור: העלות של הפיילוט היתה 6 מיליון שקלים כדי לחזק את המבנה כנגד רעידת אדמה.

אריה מור: כך שבאותם 1,000 מבנים מערכת ההתראה הנחמדה לא תעזור בכלום והמבנים יקרסו טוטלית.

אתי בנימין: היא תעזור במבנים אחרים, אבל צריך למצוא את התקציב גם כדי לחזק את המבנים הללו.

אוהד עוזרי: אני נציג החברה למשק וכלכלה של מרכז השלטון המקומי.

אוהד עוזרי: יש לי שתי הערות קצרות.

אוהד עוזרי: באשר להנחיה שמר אריה מור דיבר עליה, שמשרד החינוך העביר לשלטון המקומי, זה רק לגבי בתי-ספר חדשים.

אוהד עוזרי: לגבי הוותיקים לא נאמר שום דבר.

דני דנון: בבתי-הספר החדשים זה כולל את שתי המערכות או רק את המערכת של רעידות האדמה?

אריה מור: ההנחיה היא לגבי בתי-ספר חדשים שייבנו החל משנת 2010.

דני דנון: מדובר על הנחיה להתקנת שתי המערכות שהוצגו כאן או רק אחת מהן?

אריה מור: רק אחת – מערכת ההתראה מפני רעידות אדמה.

אריה מור: להכניס את הדיווחית בבתי-הספר החדשים זה peanuts, זה 500 שקלים.

דני דנון: קודם כול, כדאי.

אריה מור: אין שום בעיה, אפשר להכניס את זה.

אוהד עוזרי: התקנה הזאת יצאה אחרי שכל המכרזים יצאו כבר לדרך ופורסמו, אז המערכת הזאת בכלל לא נכנסה לגוף המכרז ולא קיימת במכרזים לבניית כיתות חדשות בתשע"א.

אוהד עוזרי: הדבר השני, מר אריה מור דיבר על תקנה 49, שאולי משרד החינוך יסייע קצת, אבל אף אחד לא יודע לְמה.

אוהד עוזרי: יש היום רק מערכת אחת שוועדת ההיגוי אישרה.

אוהד עוזרי: מעבר לכך, רק לפני שבועיים-שלושה היא יצאה באיזה RFI, לראות אם יש מערכות נוספות, והיא בדקה אותן רק בארץ ולא בעולם.

אוהד עוזרי: היום לא מכירים שום מערכות, פרט לאותה מערכת, שאף אחד לא בדק אותה מעבר למה שמר יובל אלעני דיבר עליו.

דני דנון: אנחנו לא נכנסים כאן לשאלה איזו מערכת.

דני דנון: לזה יש גורמים מקצועיים שיבחנו אם המערכת תקינה וייצאו במכרזים.

דני דנון: אנחנו רוצים רק שיהיה דיווח.

קריאה: תשובה אחת לשאלתך, מאין הגיע התקציב לעוטף עזה.

קריאה: משרד הביטחון הקצה את התקציב הזה לפיקוד העורף, ופיקוד העורף התקין את המערכות.

דני דנון: אני מבקש לסכם את הדיון.

דני דנון: ועדת החינוך, התרבות והספורט קיימה דיון בנושא מערכות התראה והנחיה במוסדות חינוך.

דני דנון: הוועדה רואה חשיבות רבה בהגברת פרישת מערכות ההתראה במוסדות החינוך.

דני דנון: הוועדה רשמה לפניה, שבכל בית-ספר חדש שייבנה יותקנו שתי מערכות ההתראה.

דני דנון: הוועדה קוראת לוועדת ההיגוי לרעידות אדמה לקיים דיון בנושא ולקדם מערכת כלל ארצית להתראה במקרה של רעידת אדמה.

דני דנון: הוועדה מבקשת מפיקוד העורף לתת לה, בתוך תשעים ימים, הערכה באם יש צורך בהתקנת מערכות של דיווחיות או מערכות אחרות בכל מוסדות החינוך, והערכה תקציבית של התקנת מערכות דיווח בזמן אמת.

דני דנון: הוועדה תקיים ישיבת המשך לאחר קבלת הנתונים מפיקוד העורף.

דני דנון: שמענו, התרשמנו, ראינו שיש נכונות ויש היענות, אבל כדי שיהיה דיון מעמיק יותר, צריך לשמוע מפיקוד העורף בעוד 3 חודשים על התקנת המערכות.

דני דנון: אני שומע בוועדת החוץ והביטחון דברים מסוימים, אבל בואו נשמע גם כאן הערכות, אם יש צורך בכלל, ואם יש צורך אז נתחיל לדון ולהתייחס לסוגייה התקציבית.

דני דנון: אני מבקש להודות לכל הנוכחים והנוכחות על שהגעתם לישיבה.

דני דנון: ניפגש שוב בעוד כמה חודשים כדי לעקוב אחר הנושא.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: הישיבה נעולה.