ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 180, 2010-03-02 10:00

זבולון אורלב: בוקר טוב.

זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט שתעסוק בדיון הנוכחי בהצעה לסדר היום בפרוצדורה של דיון מהיר שקיבל את אישורה של נשיאות הכנסת, של חברת הכנסת חנין זועבי שנמצאת איתנו.

זבולון אורלב: עניינה "סגירת כיתות השכלה למבוגרים בעיר רהט".

זבולון אורלב: חברת הכנסת חנין, בבקשה.

חנין זועבי: תודה רבה, כבוד היושב ראש.

חנין זועבי: אני מודה לכל הנוכחים באולם ושהנושא החשוב הזה והרגיש כל כך מעניין אותם, והם פעילים בתחום החינוך למבוגרים.

חנין זועבי: אדוני היושב ראש חבר הכנסת אורלב וחבר הכנסת טלב אלסאנע, אנחנו מדברים על הנושא ועל הזכות הכי בסיסית לאזרחים בכל מדינה שהיא, בטח על-פי חוקי המדינה וגם על-פי החוקים הבינלאומיים – הזכות לחינוך.

חנין זועבי: לאחרונה משרד החינוך קיצץ את התוכנית של חינוך למבוגרים.

חנין זועבי: תחילת הקיצוץ היה ב-2009, וזה הביא לסגירת כיתות השכלה בכל רחבי הארץ, ובמיוחד אנחנו מדברים על בעיה שורשית באזור הנגב.

חנין זועבי: אלפי נשים בנגב לא זכו בילדותן לחינוך בסיסי, אינן יכולות לקרוא ולכתוב, אינן יכולות לעיין בעיתון, אינן יכולות לנהל חישובים פשוטים במכולת, אינן יכולות להתפתח בגלל מחסור בחינוך בסיסי כזה.

חנין זועבי: אנחנו מדברים על 70% אנאלפבתיות בנגב.

חנין זועבי: כולנו יודעים, אפילו אין צורך לחזור על המובן מאליו, אבל בכל זאת נחזור על כך שחינוך זה צורך קיומי ועניין של כבוד אישי, זה צורך להתקדמות כל כך בסיסית בחיים, וזאת גם היכולת להתפרנס.

חנין זועבי: אנחנו יודעים ששיעור האנאלפבתיות בנגב הוא גם תוצר של מדיניות אפליה מתמשכת.

חנין זועבי: החוק של חינוך חובה לא התממש בנגב.

חנין זועבי: במשטר הצבאי היה קשה לממש זכות זאת וגם אחרי סיום המשטר הצבאי.

חנין זועבי: לכן אלפי נשים בנגב הן אנאלפבתיות עכשיו.

חנין זועבי: התוכנית היחידה שסייעה לצאת מן המעגל הזה היא התוכנית של חינוך למבוגרים שמימנה כ-40 כיתות לימוד בנגב – חנאן ואחרים יתנו לנו את המספרים המדויקים.

חנין זועבי: אנחנו יודעים שהתוכנית שמשרד החינוך מימן היא החלון הבלעדי לנשים אפילו בשביל לצאת מן הבית, וכמובן, לממש חיים רגילים.

חנין זועבי: התוכנית הזאת לא רק עוזרת לנשים מבוגרות, אלא גם לנשים צעירות בגיל 21-20 שלא הצליחו לסיים את לימודיהן.

חנין זועבי: עד סוף 2008 העניק משרד החינוך תמיכה של 50% לכיתות האלה בסכום של 17 אלף שקל לכיתה, והם מימנו שמונה שעות שבועיות לנושאים שעולים בערבית, בעברית ובמתמטיקה.

חנין זועבי: הם התחילו ב-2009 לקצץ, 40 הכיתות האלה ירדו ל-20 כיתות לימוד חרף הקיצוצים, ורק רבע מהיישובים הצליחו לממש את התוכנית הזאת.

חנין זועבי: יש אפילו צורך ליותר מ-40 כיתות לימוד, יש צורך ברהט ל-50 כיתות לימוד.

חנין זועבי: אני מבינה שגם משרד החינוך סירב לקיצוץ הזה, ומשרד האוצר התעקש לבצע אותו.

חנין זועבי: עכשיו אנחנו רוצים להעלות את הסוגיה החשובה הזאת.

חנין זועבי: אולי בחלק מהיישובים תוכנית כזאת כן יכולה להמשיך לפעול ביישובים שיש ביכולתם לממן את הכיתות האלה בעצמם.

חנין זועבי: אנחנו יודעים שהקיצוץ הזה ביישובים המוחלשים בנגב, שהם רוב היישובים הערביים, הלא מוכרים, שרק עקב מסע משפטי התחיל הנושא הזה של תוכניות לימוד ושל מימוש זכות הלימוד.

חנין זועבי: אנחנו יודעים שהיישובים המוחלשים כמו רהט, לקייה ושאר היישובים הערבים בנגב אינם יכולים לממש בעצמם את התוכניות האלה.

חנין זועבי: עכשיו יש פתרון לא יציב לבעיה הזאת, כך שהמרכז הקהילתי מנהלים עכשיו את התוכנית הזאת, אבל הם לא יכולים לנהל אותה למעלה מחודשיים.

חנין זועבי: אנחנו מדברים שוב על אלפי נשים.

חנין זועבי: לכן כל כך דחוף וחשוב להעלות את הנושא הזה.

חנין זועבי: בסופו של דבר התקציב שמדובר עליו הוא כ-10-7 מיליון לכל הארץ, ובנגב התקציב הוא לא למעלה מ-5 מיליון שקלים.

חנין זועבי: זאת ההזדמנות להעלות את הנושא הזה ולשמוע את האנשים בשטח, ובעיקר את הנשים הנפגעות מסגירת התוכנית הזאת.

חנין זועבי: אני מקווה שבסופו של דבר המאמץ שאנחנו מתחילים עכשיו יוביל לפתיחה של התוכנית הזאת מחדש.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת טלב אלסאנע.

טלב אלסאנע: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אורחים נכבדים.

טלב אלסאנע: העמותות והארגונים שנמצאים כאן היום עושים עבודה נפלאה.

טלב אלסאנע: יצא לי להיות אורח במספר אירועים של אותן נשים בוגרות קורסים, וזה דבר מקסים ונהדר.

טלב אלסאנע: לדעתי, הן עושות מלאכה נהדרת.

טלב אלסאנע: השאלה הנשאלת היא איפה אחריות המדינה.

טלב אלסאנע: אין ספק שהשקעה בחינוך היא ההשקעה הטובה והכדאית ביותר.

טלב אלסאנע: כאשר אנחנו מדברים על חברה שהיא במצב סוציו-אקונומי קשה אנחנו יודעים שהמנוף האמיתי וההעצמה האמיתית הן לחברה והן לאישה היא אך ורק דרך החינוך.

טלב אלסאנע: אישה משכילה יכולה לתרום גם לבית, גם לילדים וגם לחברה שלה.

טלב אלסאנע: להשקעה של שקל אחד בחינוך יש השלכות כלכליות.

טלב אלסאנע: אם שואלים את שר האוצר איפה כדאי להשקיע את השקל הזה, והתוצאות יהיו פי כמה וכמה, הוא יגיד – בחינוך.

טלב אלסאנע: אנחנו לא מדברים על סכומים גדולים, אנחנו מדברים על 17 אלף ₪ לכיתת הוראה.

טלב אלסאנע: ואנחנו מדברים על 50 כיתות להכשרת נשים ערביות בעיקר.

טלב אלסאנע: אנחנו רואים שכאשר הממשלה ומשרד האוצר מעוניינים, הם מוצאים את התקציב.

טלב אלסאנע: רק לפני שבוע חילקו 400 מיליון ₪ לאתרי מורשת.

טלב אלסאנע: זה דבר טוב, אבל זה מלמדנו שאם רוצים אין בעיה להשיג את הכסף – הכסף נמצא.

טלב אלסאנע: הבעיה היא עם החלוקה הלא שוויונית והלא צודקת.

טלב אלסאנע: לכן אנחנו לא צריכים לקבל תשובה בוועדה הזאת שיש בעיה תקציבית.

טלב אלסאנע: השאלה היא של רצון ושל נכונות.

טלב אלסאנע: האוכלוסייה בנגב סובלת מקיפוח מתמשך שנים רבות.

טלב אלסאנע: מה זאת אומרת, בעיית יישובים לא מוכרים?

טלב אלסאנע: היישובים קיימים, אבל הם לא קיימים על המפה של הממשלה מבחינת מתן זכויות ותקציבים.

טלב אלסאנע: אם 60 שנה לא תקצבו אותם זאת ההזדמנות לפצות אותם, לתקצב ולהשקיע בתחום החינוך.

טלב אלסאנע: לכן אני סבור שהיוזמה של חברת הכנסת זועבי היא מצוינת בתחום הכי נכון – השקעה בתחום החינוך והחינוך למבוגרים.

טלב אלסאנע: העלות היא קטנה, והיא פונקציה של החלטה.

טלב אלסאנע: הוועדה לא צריכה לקבל שום תשובה שמשמעותה היא לגלגל, לדחות, למרוח, אלא תשובה אחת ויחידה – לחזור ולתקצב בצורה הראויה.

טלב אלסאנע: לדעתי, מה שהארגונים כאן עושים זה מה שהממשלה צריכה לעשות; אלא שהממשלה מועלת בתפקידה.

טלב אלסאנע: השלטון המרכזי לא ממלא את חובתו.

טלב אלסאנע: לכן הארגונים הללו ממלאים את החובה שהמדינה צריכה לעשות.

טלב אלסאנע: אז צריך להגיד להם תודה שהם עושים מה שהמדינה צריכה לעשות, אבל לא צריך להעמיד אותם בפני גזרה שהם לא יכולים לעמוד בה – שהם יעמידו קורסים, אבל לא יוכלו לתקצב אותם.

טלב אלסאנע: זה תפקיד ועדת החינוך – למנף את החינוך ולתת את התמיכה הנכונה לארגונים שעושים את העבודה ואת המלאכה בשטח.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: ניתן גם לאנשים מהשטח שבאו מרהט.

זבולון אורלב: אני ביקשתי מחבר הכנסת חנין זועבי לעשות לי רשימה של דוברים.

זבולון אורלב: אז אם יש ברכות – לברך אותי, אם יש טענות – לבוא אליה.

טלב אלסאנע: חלוקה שוויונית.

טלב אלסאנע: זה מה שעושים היהודים תמיד.

זבולון אורלב: אבל בחרתי חברת כנסת חדשה, ולכן גם הטענות אליי.

זבולון אורלב: אברהים אבו שארב, מנהל מתנ"ס רהט, בבקשה.

אברהים אבו שארב: כמו תלמיד טוב אני אתחיל בברכות, ואני אברך אותך, אדוני יושב ראש הוועדה, וכמובן את חברי הכנסת שנמצאים כאן באולם.

אברהים אבו שארב: זאת גם הזדמנות לתת מסר של אופטימיות לנשים שמחכות גם ביישובים ולא יודעות אם הפרויקט הזה ימשיך או לא.

אברהים אבו שארב: רהט היא העיר הכי גדולה- -

זבולון אורלב: כמה תושבים יש ברהט?

אברהים אבו שארב: 47 אלף תושבים, וכמו כל יישוב ערבי בנגב אנחנו נותנים שירותים ליישובי לוויין שגרים בסביבת היישוב.

אברהים אבו שארב: לפרויקט של השלמת השכלה מגיעות נשים משם כי בסופו של דבר אם אין בית ספר יסודי באזור באותו יישוב לא מוכר, מן הסתם נשים לא ילכו ללמוד בבית-ספר יסודי, והן מגיעות להשלמת השכלה.

אברהים אבו שארב: הפרויקט הזה התחיל ברהט ב-96', ולמדו בו 294 נשים במפעל הזה – אני קורא לזה "מפעל" – ובסופו של דבר התוצאות היו שנשים המשיכו וסיימו את לימודיהן האקדמיים.

אברהים אבו שארב: המתנ"ס רק חצי שנה ביישוב רהט, וראש העיר והנהלת העיר מאוד רוצים שהפרויקט הזה ימשיך, והם הטילו את המשימה עליי.

אברהים אבו שארב: הם נמצאים עכשיו, לצערי, במאבק אחר שבעניינו הייתה צריכה להיות שביתה ביישובים הערביים, ובבוקר ראש העיר אמר לי שהם נמצאים במאבק על דברים הרבה יותר קיומיים.

אברהים אבו שארב: אבל אני כמנהל מרכז קהילתי רואה בהשכלת נשים ובחינוך משהו מאוד קיומי.

אברהים אבו שארב: נשים לומדות בהשלמת השכלה משפיעות ותופסות את מעמדן בבית ובחברה.

אברהים אבו שארב: מה תגיד אמא, כאשר הבת שלה צריכה לקרוא לה מכתב?

אברהים אבו שארב: איפה המעמד?

אברהים אבו שארב: מי בעל הסמכות?

אברהים אבו שארב: מי בעל הכוח?

אברהים אבו שארב: ידע, חינוך ולימודים זה כוח.

אברהים אבו שארב: ברהט יש עכשיו 5 כיתות, שכמו שאמרה חברת הכנסת חנין, לא נוכל, כנראה, לקיים אותן יותר מחודשיים-שלושה.

אברהים אבו שארב: זה רק בגלל תקופת הבחינות.

אברהים אבו שארב: אנחנו לא רצינו להגיד לנשים באמצע השנה שהן לא יכולות.

אברהים אבו שארב: המימון מוטל בספק- -

זבולון אורלב: אתה מעסיק את המורים?

אברהים אבו שארב: אנחנו מעסיקים את המורים.

זבולון אורלב: תאמר לנו עכשיו פרטים טכניים.

זבולון אורלב: מה קרה?

אברהים אבו שארב: המורים האלה בחודשיים האחרונים מיום שהתקבלה ההחלטה על סגירת בית הספר- -

זבולון אורלב: מי הודיע לכם על סגירת בית הספר?

אברהים אבו שארב: קיבלנו מכתב ממשרד החינוך שלא יהיה תקצוב בשנת 2010-2009 לפרויקט הזה.

חנין זועבי: הם כבר קיצצו ב-2008.

זבולון אורלב: קיבלת הודעה על 100% קיצוץ?

אברהים אבו שארב: על סגירת פרויקט.

טלב אלסאנע: זה רהט והנגב בכלל, לא?

אברהים אבו שארב: אני מדבר על רהט, אבל אני בטוח שזה המצב- -

טלב אלסאנע: מה שהיה הוחל לגבי כל הנגב, על כל הפרויקט הזה בכללותו.

אברהים אבו שארב: כן.

מסעוד גנאים: אני רוצה לברר משהו.

מסעוד גנאים: הייתה לי שאילתה לשר החינוך כבר ביולי.

מסעוד גנאים: אמרו שבתקציב 2010-2009 אין תקציב לכל מרכזי הלמידה למבוגרים, כל האולפנים.

מסעוד גנאים: שם התעוררה בעיה אחרת שהיא גם מפלאיה של הממשלה הנוכחית: שר החינוך בשעתו אמר שהאחריות אליו, אבל התקציב במשרד הגמלאים.

מסעוד גנאים: כל המרכזים, לפי מה שאני יודע, נסגרו מזמן.

מסעוד גנאים: ברהט זה חדש?

אברהים אבו שארב: 28 בפברואר היה תאריך בלתי אפשרי למורים כי הם המשיכו לעבוד בלי מעסיק שהבטיח לשלם להם את המשכורת הבאה.

אברהים אבו שארב: לכן ב-1 במרס החתמנו את המורים על חוזי העסקה במתנ"ס מתוך אמונה שגם גבייה מאנשים עצמם- -

זבולון אורלב: כמה כל תלמידה משלמת?

אברהים אבו שארב: 200-150 ₪ לקורס.

זבולון אורלב: הרשות המקומית משתתפת?

טלב אלסאנע: תקציב המתנ"ס הוא - - - לפרויקט.

אברהים אבו שארב: אני מקבל מהם תשובה מאוד ברורה: יישוב שנמצא בגירעון ועם חשב מלווה, לא יכול לתת אפילו שקל אחד.

אברהים אבו שארב: לכן אנחנו מדברים על לקיחת אחריות או סיכון למשך שלושה חודשים- -

טלב אלסאנע: אתם בעצם לקחתם את הכיס שלו, לכם.

טלב אלסאנע: אתם התנדבתם כי לא הייתה ברירה אחרת.

אברהים אבו שארב: נכון מאוד.

זבולון אורלב: בכמה מורים ובכמה תלמידים מדובר?

אברהים אבו שארב: היום יש ברהט 104 תלמידות ועל חמישה מורים.

זבולון אורלב: אתה מוכן לומר לי מה הפרופיל של הנשים?

זבולון אורלב: אלה נשים נשואות, רווקות, אמהות?

אברהים אבו שארב: מנהל בית הספר יכול לומר.

זבולון אורלב: מי אתה?

מוחמד אבו-ג'אבר: מוחמד אבו-ג'אבר.

זבולון אורלב: אתה מנהל מוסד להשלמת השכלה ברהט.

זבולון אורלב: תגיד לי, הפרופיל של 100 הנשים הוא נשים צעירות, אמהות, מבוגרות?

מוחמד אבו-ג'אבר: הגילאים שלהן נעים בין 60-25, נשים הייתה להם ההזדמנות השנייה ללמוד.

זבולון אורלב: מה המוטיבציה שלהן לבוא ללמוד?

זבולון אורלב: מוחמד אבו ג'אבר?

זבולון אורלב: לסיים תעודת מזכירה תיכונית ובגרות.

זבולון אורלב: ממש לעשות בגרות?

מוחמד אבו-ג'אבר: ממש בגרות.

מוחמד אבו-ג'אבר: הייתה לי בעיה מה אפשר לעשות במועדי חורף לבגרות.

מוחמד אבו-ג'אבר: קיבלתי את ההודעה ב-1 בספטמבר שמקפיאים את כל התקציבים, וכל יום נשאלת השאלה, מה הלאה, מה אנחנו יכולים לעשות – האם אנחנו מפסיקים או אנחנו ממשיכים.

מוחמד אבו-ג'אבר: לכן המורים התנדבו אצלי מ-1 בספטמבר עד 28 בפברואר.

זבולון אורלב: מדובר על בגרות או על השכלת יסוד, קריאת קרוא וכתוב וארבע פעולות יסוד של חשבון?

זבולון אורלב: מוחמד אבו ג'אבר?

זבולון אורלב: יש השכלת יסוד ברמה של שמונה שנות לימוד, ויש כאלה שמסיימות- -

זבולון אורלב: ומה שנסגר, נסגר?

זבולון אורלב: גם שמונה שנות לימוד וגם הבגרות?

זבולון אורלב: הכול נסגר?

זבולון אורלב: מוחמד אבו ג'אבר?

זבולון אורלב: כן.

זבולון אורלב: ההחלטה שהתקבלה במשרד החינוך הייתה הקפאת כל הפרויקט, מהשכלת יסוד ועד השכלה תיכונית.

זבולון אורלב: תודה רבה לך.

זבולון אורלב: התמונה ברורה מאוד.

זבולון אורלב: עכשיו תדבר חנאן אלסאנע, מנהלת פורום חינוך מבוגרים.

חנאן אלסאנע: תודה רבה.

חנאן אלסאנע: אני מודה לך, יושב ראש ועדת החינוך, חברי כנסת נכבדים.

חנאן אלסאנע: אנחנו מאוד מודים לכם על נוכחותכם ועל הזימון לדיון דחוף.

חנאן אלסאנע: אני עובדת בעמותת סידרה, עמותה לנשים בדואיות, ואני מנהלת פורום חינוך לנשים ערביות בדואיות.

חנאן אלסאנע: הפורום הזה הוקם בספטמבר 2009; הוא מורכב מארגונים שמאוד חשוב להם עניין השכלת נשים בדואיות, ובעיקר המאבק נגד אנאלפבתיות בקרב נשים בדואיות.

חנאן אלסאנע: זה הוקם בעקבות ההחלטה והמכתב ששלח לנו משרד החינוך בסוף שנת 2008.

חנאן אלסאנע: פה אני מוסיפה מה שאמר חבר הכנסת מסעוד גנאים, שזה כבר מ-2007.

חנאן אלסאנע: ב-2008 הם הודיעו שאין תקציב לשנת 2009, ולכן הוקם פורום חינוך למבוגרים.

חנאן אלסאנע: הפורום מורכב מארגוני נשים בדואיות, ארגונים קהילתיים וגם ארגונים ארציים, כמו ידיד ושתי"ל, ועדת החינוך לענייני ערבים.

חנאן אלסאנע: אנחנו שמנו דגש על פעילות למען השכלת נשים בנגב.

חנאן אלסאנע: רוב הנציגים שנמצאים סביב השולחן הם מנהלים ונציגים של ארגונים שהם חברי פורום בארגון.

חנאן אלסאנע: צר לי להודיע לכם שלא מדובר על סגירת כיתות רק בעיר רהט, אלא מדובר על סגירת כיתות בכל רחבי הנגב ביישובים שמשרד החינוך עבד איתם בעבר.

חנאן אלסאנע: אנחנו, עמותת סידרה, שיתפנו פעולה משנת 2002 עד 2008, והיום אנחנו עדיין בקשר עם משרד החינוך- -

זבולון אורלב: זה לא עבר למשרד הגמלאים?

חנאן אלסאנע: עבר למשרד הגמלאים.

חנאן אלסאנע: כך הודיעו לנו בשנת 2008.

חנאן אלסאנע: אדוני היושב ראש, גיל המשתתפות בכיתות החינוך למבוגרים הוא 53- -

עפו אגבאריה: עד גיל 53.

חנאן אלסאנע: לא, 53 ומעלה.

חנאן אלסאנע: אני אתן לכם רקע היסטורי על החינוך הבדואי בנגב:

חנאן אלסאנע: בתקופה העותמנית היו מוסדות חינוך בנגב; בתקופת המנדט הוכפלו ואף הוקמו מוסדות חינוך גם לתלמידות, ועם קום המדינה ב-49' נסגרו בתי הספר.

חנאן אלסאנע: בתקופת הממשל הצבאי ברור לכולם שלא היו מוסדות חינוך, והיישוב הראשון הוקם בשנת 1968, היישוב תל-שבע.

חנאן אלסאנע: רק בשנת 1976 נבנה בית הספר היסודי הראשון; בשנת 1979, בשנה שאני נולדתי- -

טלב אלסאנע: ב-76' זה התיכון הראשון.

חנאן אלסאנע: כן.

חנאן אלסאנע: תארו לעצמכם, ב-1979 נבנה בית הספר הראשון בתל-שבע, והיה כמובן בית ספר לבנים, לא בנות.

חנאן אלסאנע: יש לנו חברה שמרנית וקושי ומחסור במשאבים.

חנאן אלסאנע: תארו לכם, כמה נשים מבין 180 אלף תושבים בנגב הן אנלפבתיות ולא יודעות קרוא וכתוב.

עפו אגבאריה: כל אלה שמעל גיל 30.

קריאה: 70%.

חנאן אלסאנע: תארו לכם, בית הספר הראשון היסודי לבנים היה ב-79', והיום רוב הנשים מעל גיל 30 הן אנלפבתיות.

חנאן אלסאנע: אנחנו עובדים בשטח זה 10 שנים, ויש ארגונים סביב השולחן שעושים הרבה מאוד שנים את העבודה של המדינה ושל הממשלה, לצערי.

חנאן אלסאנע: עם משרד החינוך עבדנו בשנים 2003-2004.

חנאן אלסאנע: הייתה לנו אז עבודה מדהימה בכפרים הבלתי מוכרים וגם במוכרים כי אנחנו התחלנו בח'ורה, בכסיפה וברהט, ואחר כך עברנו לכפרים הבלתי מוכרים מכיוון שכבר הוקמו ארגונים שיכלו לקחת אחריות ולעשות שם עבודה.

חנאן אלסאנע: בשנת 2004 היו 50 כיתות בכל הנגב, ו-50 הכיתות האלה לא הספיקו לצרכים בנגב כי היו קיצוצים במשרד החינוך ואף על פי שאגף חינוך מבוגרים מאוד נהנה מהעבודה שלנו.

חנאן אלסאנע: גם חבר הכנסת אלסאנע וגם חברת הכנסת זועבי היו באירועים שלנו.

חנאן אלסאנע: ב-2007 הגיעו ל-20 כיתות, והיום יש תשע כיתות, ובעוד חודשיים לא יהיו תשע כיתות אם המדינה לא תיקח אחריות.

חנאן אלסאנע: לא מדובר על נשים שמנעו מהן לקרוא ולכתוב, פה מדובר על נשים שמנעו מהם להוכיח את עצמן, נשים שנמנעה מהן העצמה, להוכיח את עצמן בתוך המשפחה ובתוך החברה; נשים שרוצות לעזור בסיוע לילדים.

חנאן אלסאנע: יש 1,400 נשים, ורוב המימון ללימודים האלה בא מקרנות חוץ, מהאיחוד האירופי.

חנאן אלסאנע: אחת הנשים באה אליי ואמרה לי שלא נעים לה.

חנאן אלסאנע: היא אומרת שהיא יודעת שהיא אישה טובה וחכמה שגידלה ילדים מוצלחים ומכובדים, אבל כשהיא הלכה לבית חולים היא כמעט גרמה לכך שהבן שלה ימות מכיוון שהיא לא יודעת לקרוא ולכתוב, והיא התבלבלה בין התרופות; היא לא ידעה מה כתוב על התרופה, אז היא נתנה לו לשתות תכשיר שצריך לשים על הראש, והילד שלה שכבר שבוע שלם בבית החולים.

חנאן אלסאנע: תארו לעצמכם מה היא הרגישה, מה המשפחה הרגישה, מה המעמד שלה.

חנאן אלסאנע: ולא רק זה, בבית החולים היה קושי להבין אותה.

חנאן אלסאנע: הם לא ידעו למצוא שפה משותפת ביניהם לבין הנשים.

חנאן אלסאנע: תאר לעצמך, אם הנשים האלה יקבלו את זכותן לקרוא ולכתוב, כמה נחסוך לרופאים בבתי החולים.

חנאן אלסאנע: אנחנו נמצאים יום-יום בבית החולים סורוקה, ואנחנו רואים שרופאים מבזבזים זמן על חשבון חולים אחרים כדי למצוא מתרגם ביניהם לבין החולים.

חנאן אלסאנע: תודה.

זבולון אורלב: תודה רבה לך.

זבולון אורלב: דברים כדרבנות.

זבולון אורלב: אין ויכוח באשר לזכויות היסודיות של אזרחים לדעת קרוא וכתוב וחשבון בסיסי.

זבולון אורלב: על תעודת בגרות יכול להיות ויכוח.

זבולון אורלב: כפי שאת יודעת, 50% מתלמידי ישראל לא מגיעים לתעודת בגרות – לא שאני מסכים עם זה חלילה, בשום פנים ואופן לא, אבל על זה עוד יכולים להתווכח.

זבולון אורלב: אבל על השכלת יסוד למבוגרים, אין ספק.

זבולון אורלב: אישית מהכנסת ה-15 הנחתי בכל כנסת הצעת חוק לחינוך חינם להשכלת יסוד למבוגרים, כלומר שתהיה זכות בסיסית לכל אזרח ללמוד קרוא, כתוב וארבע פעולות חשבון – השכלה יסודית חינם.

זבולון אורלב: אבל לצערי, גם כשהייתי בקואליציה וגם כשהייתי באופוזיציה לא הצלחתי להעביר את הצעת החוק הזאת.

עפו אגבאריה: אולי עכשיו?

טלב אלסאנע: אף על פי שהעברת חוקים רציניים לא פחות.

זבולון אורלב: נכון.

זבולון אורלב: אבל אני לא יודע.

זבולון אורלב: אף על פי שאמר אחד הדוברים פה שלהשכלת ההורים יש משמעות אדירה לגבי סיכויי הצלחה בלימודים של הילדים שלהם.

זבולון אורלב: זה כמעט אחד המרכיבים העיקריים, אני אומר את זה כמחנך.

זבולון אורלב: זה לא רק עניין של המעמד של האם שלא יודעת לקרוא מה המורה כתבה לבת שלה, זה באמת בושה גדולה.

זבולון אורלב: אבל מבושה לא מתים.

זבולון אורלב: אבל אם אמא לא יודעת מה הבת או הבן שלה לומדים זאת בעיה גדולה מאוד, זה אחד הגורמים העיקריים לאי הצלחה בלימודים.

זבולון אורלב: לכן אני שייך ללובי שתומך מאוד בהשכלת יסוד למבוגרים.

זבולון אורלב: על זה צריכים לשים את הדגש.

דב חנין: אדוני היושב ראש, ברשותך- -

זבולון אורלב: לא, אין לך רשות, רק אם יש לך שאלה.

דב חנין: שאלת הערה קצרה מאוד.

זבולון אורלב: אני לא יכול לעמוד בפניו.

דב חנין: אדוני היושב ראש, הדברים שנשמעו פה מאוד ממקדים אותנו בבעיה מאוד נקודתית.

דב חנין: הבעיה של השכלת מבוגרים בכלל היא כאובה וקשה בחברה הישראלית, ולצערי הגדול, אני לא רואה אותה מתקדמת בממשלה הנוכחית.

דב חנין: אבל כאן אנחנו שמענו בעיה מאוד מחודדת ונקודתית שמתמקדת באזור מסוים, האזור של האוכלוסייה הערבית הבדואית ובציבור מסוים שהוא ציבור של נשים שבכלל לא יודעות קרוא וכתוב.

דב חנין: לכן מעבר לדיון הרחב מאוד כדאי שננסה למקד את הדיון הזה בהצעה קונקרטית ובדרישה קונקרטית מהממשלה לפתור את הבעיה הזאת.

דב חנין: אני מברך את חברת הכנסת זועבי על היוזמה על הדיון המהיר הזה.

חנין זועבי: זה הנושא שנדון בו.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: מנהלת העמותה "בת המדבר" ויועצת לענייני נשים במועצת ח'ורה, גברת נאהדה אלעקבי.

זבולון אורלב: בבקשה.

נאהדה אלעקבי: כבוד יושב ראש הוועדה וחברי הכנסת.

נאהדה אלעקבי: אני יועצת מעמד האישה למעלה מ-10 שנים, וגם הקמתי עמותה כדי לעזור לנשים.

נאהדה אלעקבי: הייתה לי עזרה מעמותת סידרה לשלוש כיתות בח'ורה ששם עבדתי.

נאהדה אלעקבי: עזרו לי שם בכיתות כי לא היה לי תקציב למעמד האישה, וב-2004 נסגרו הכיתות האלה, ואין לי עזרה מאף מקום, והנשים לא לומדות ולא יוצאות.

נאהדה אלעקבי: יש שכונות בתוך ח'ורה שהנשים לא יכולות להגיע למתנ"ס או למקום אחר.

נאהדה אלעקבי: הן רוצות ללמוד רק בשכונה שלהן.

נאהדה אלעקבי: זה עצוב מאוד שאני אראה אישה שלא יכולה ללמוד ולעזור לילדים שלה בשיעורי הבית כי היא לא למדה.

נאהדה אלעקבי: אם אין לימודים היא לא יכולה לעזור, והילד נכשל בבית הספר.

נאהדה אלעקבי: כמו שאמרה חנאן, יש דברים סודיים לאישה שהיא לא יכולה להגיד גם למתרגם.

נאהדה אלעקבי: אני עזרתי להן בטיפת חלב בח'ורה בתרגום, והאישה הייתה מתביישת להגיד מה הבעיה שלה.

נאהדה אלעקבי: אם הייתה לומדת והיה לה הידע הבסיסי שלה – לא רק תיכוני – הייתה יכולה לבקש.

נאהדה אלעקבי: אבל אין לה.

נאהדה אלעקבי: אנחנו מבקשים מכולכם לעזור לנו ולתת לנשים האלה ללמוד ולהתחזק כדי שתהיה להן משפחה מלומדת ושתהיה להן ולילדים שלהן השכלה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת מסעוד גנאים, שהוא חבר קבוע בוועדת החינוך והתרבות ולפעמים גם מחליף אותי.

מסעוד גנאים: תודה, אדוני היושב ראש.

מסעוד גנאים: תחילה אני מברך את חברת הכנסת חנין זועבי על הדיון ומברך את כל האורחים.

מסעוד גנאים: אני מברך את היושב ראש על כך שאמר שאני מחליף – יש סיכוי שאני אהיה היושב ראש?

זבולון אורלב: כשאני אהיה שר בממשלה.

מסעוד גנאים: אני לא ממהר.

מסעוד גנאים: העליתי את נושא חינוך המבוגרים בפני השר.

מסעוד גנאים: נסגרו כ-30 מרכזים כאלה.

מסעוד גנאים: יש כ-150 מורים ו-3,000 תלמידים ותלמידות במרכזים האלה.

מסעוד גנאים: כשהתחלתי לעסוק בנושא הזה חשבתי שמדובר באנשים בני 70, וכשבדקתי ראיתי שאלה צעירים וצעירות, אבל בגלל התנאים וכל מה שעבר עליהם הם לא הצליחו ללמוד, ולכן נותנים להם את האופציה הזאת כדי ללמוד לבגרות.

מסעוד גנאים: לכן בדיון הזה בקשר לרהט אני גם בעמדה לנתק את זה ממכלול בעיית המרכזים משום שסגרו את זה, ושר החינוך אמר שזה עבר למשרד לענייני גמלאים, ואין תקציב, אז הם נסגרים.

מסעוד גנאים: לכן צריכים להתמקד בייחוד של אזור רהט ושל הנגב.

חנין זועבי: זה הנושא, רק התוכניות בנגב.

מסעוד גנאים: אז באמת לחדד את זה רק לנגב משום שבגלל הייחוד של האזור, האפליה והאנלפבתיות וכל הדברים האלה.

מסעוד גנאים: וגם בגלל דבר אחר: אתה יודע, אדוני היושב ראש, כאשר ברקוביץ' הציע את עצמו להיות מאמן הנבחרת של ישראל, אמרו, בסדר, ולו בגלל הלהט והמוטיבציה שלו.

מסעוד גנאים: אז הלהט שאני שומע של חנאן מסידרה ושל בנות המדבר והמוטיבציה, זה הרבה.

מסעוד גנאים: הן גם פיתחו דבר שלא פיתחנו פה, הן ידעו שאלה נסגרו, ופיתחו אלטרנטיבה עם המתנ"ס.

מסעוד גנאים: לכן לו בגלל זה צריך לתת להן את התמיכה ולצאת קריאה מהוועדה לשר החינוך ולממשלה לא להפסיק את התקציב ולתת את התמיכה לנשים ולדרום.

מסעוד גנאים: תודה, אדוני היושב ראש.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: כאמור, אין חולק על החשיבות הגדולה שיש בכלל להשכלת מבוגרים ולהשכלת יסוד למבוגרים עוד יותר.

זבולון אורלב: גם אני מסכים בהחלט לגבי האזור שאנחנו מדברים עליו – לאזור הנגב יש גם חשיבות רבה.

זבולון אורלב: יש לי שאלה, ואני מבקש שלא תיקחו אותה מבחינה פוליטית.

זבולון אורלב: לפחות חברים ותיקים כמו טלב אלסאנע וגם דב חנין יודעים שאני לפעמים אני גם לא פוליטי.

זבולון אורלב: כשאני יושב בוועדת החינוך אני בדרך כלל לא פוליטי.

טלב אלסאנע: כאשר אין הרבה מפד"ל לשעבר.

זבולון אורלב: יכול להיות, אבל נתקן את זה בעתיד.

זבולון אורלב: אני רוצה לשאול האם ראוי לדבר על סוגיה של שירות אזרחי.

זבולון אורלב: יש אנשים בוגרי תיכון.

זבולון אורלב: למה אי אפשר להגיד לבוגרי תיכון כל שנה שיהיו מורים.

זבולון אורלב: מדובר על מורים מועטים, ואני מבין שעשרים מורים פותרים את הבעיה.

זבולון אורלב: מדוע אי אפשר לקחת עשרים תלמידים ותלמידות מצטיינים ולהגיד להם לעשות שנת שירות אזרחית.

זבולון אורלב: הואיל והשר הרשקוביץ מטעם מפלגתי הוא השר הממונה על מנהלת השירות הלאומי והאזרחי, אפשר להגיד לו, בלי פוליטיקה, בוא נחדש את העניין הזה- -

טלב אלסאנע: זאת שאלה לא פוליטית?

קריאות: - - -

זבולון אורלב: אני שואל אותה לא מנקודת מבט פוליטית.

זבולון אורלב: נשאיר את הוויכוחים לגבי שירות לאומי ושירות אזרחי בצד.

חנין זועבי: ככה אנחנו מסבכים את הנושא.

טלב אלסאנע: אנחנו מעלים בנושא רציני שיקול נוסף.

טלב אלסאנע: הנושא לא יכול- - -

חנין זועבי: אנחנו מדברים על זכות בסיסית של חינוך, ואתה נוגע בסוגיה רגישה ושאלה מאוד פוליטית.

זבולון אורלב: חברת הכנסת זועבי, לצערי הגדול- -

טלב אלסאנע: אני לא מטיל דופי בכוונות שלך.

טלב אלסאנע: הן כוונות טובות, אבל לא התוצאות.

זבולון אורלב: אני הנחתי במשך שלוש קדנציות של הכנסת הצעות חוק לחינוך חינם.

זבולון אורלב: כלומר, אני מאלה שהשתדל להוביל פה בכנסת את הזכות הזאת- -

חנין זועבי: אז בואו נישאר בקטגוריה הזאת.

זבולון אורלב: אין לי בעיה, אני מוכן יחד איתך להגיש את החוק הזה, ובזה להגיד שעשיתי את המעשה.

זבולון אורלב: לצערי, אני לא חושב שזה יפתור כרגע את הבעיה, לפחות לא לשנה הקרובה- -

חנין זועבי: אנחנו מדברים על בעיה יותר ספציפית.

זבולון אורלב: חבר'ה, אם תגידו "לא" ותגידו לי להוריד את ההצעה מסדר היום, אני אוריד את ההצעה מסדר היום.

חנין זועבי: - - -

זבולון אורלב: היה פה דיון על הבעיה של השאלת ספרי לימוד, וגם שם הצעתי לקחת את הבנות הדתיות של השירות הלאומי, ובכל קיץ שהן יתגייסו לעשות את המפעל של השאלת ספרי לימוד.

זבולון אורלב: יש לנו צעירים וצעירות נהדרים שמוכנים להתנדב.

זבולון אורלב: אל תקראו לזה שירות אזרחי- -

חנין זועבי: - - -

הנד אלסאנע: אתה שוב מגלגל את הבעיה- - - כאילו זאת הזכות לחינוך בסיסי מול שירות אזרחי.

הנד אלסאנע: זה לא הגיוני.

הנד אלסאנע: זאת העבודה של המדינה, שהיא צריכה לתת חינוך בסיסי לכל אזרחיה.

הנד אלסאנע: זה לא משנה אם הוא עושה שירות אזרחי או שירות מדיני.

הנד אלסאנע: אתה נכנס לסוגיה כל כך רגישה לחברה שלנו- -

זבולון אורלב: את צודקת, גברתי.

זבולון אורלב: אבל המדינה גם תובעת מכל אזרחיה הצעירים לתת שנה או שנתיים למען הקהילה- -

חנין זועבי: אבל זה נושא אחר.

זבולון אורלב: אני עונה לה.

חנין זועבי: זה נושא לגמרי אחר.

טלב אלסאנע: בלי שאנחנו הפוליטיקאים נדבר, אתה שם לב לתגובה של האנשים.

טלב אלסאנע: אני לא מטיל דופי בכוונות או בכנות הרצון שלך.

טלב אלסאנע: אבל אנחנו לא רוצים להיכנס לפינה שהיא במחלוקת.

טלב אלסאנע: נלך על הנושא כאשר יש לנו הזדמנות אחרת להעלות את הנושא הזה בהקשרים רחבים יותר.

טלב אלסאנע: לדעתי, הטענות שלך ענייניות- -

זבולון אורלב: אל תקראו לזה "שירות אזרחי".

הנד אלסאנע: אנחנו מדברים על זכות בסיסית.

חנאן אלסאנע: אדוני היושב ראש, אנחנו לא רוצים מתנדבים, אנחנו רוצים אנשי מקצוע מוכשרים בחינוך מבוגרים.

זבולון אורלב: גברתי, אף על פי שלא קיבלת רשות דיבור אני אגלה לך שכשהגיעו גלי העלייה הגדולה לישראל בשנות ה-50, מי שלימד את כל אזרחי המדינה שלא ידעו מילה אחת עברית היו צעירים וצעירות.

זבולון אורלב: היה מבצע שנקרא "ביעור הבערות" שפעל במשך 15-10 שנה, ועד היום יש צעירים וצעירות או בשירות צבאי או מתנדבות, ואחרי קורס הן עושות עבודה נפלאה ומביאים לתוצאות מופלאות.

זבולון אורלב: לגבי העניין המקצועי אני מוכן להתווכח.

זבולון אורלב: אם טלב אלסאנע אומר שזה עניין פוליטי, זה עניין אחר, זה בסדר שהוא אומר את הדבר הזה, אבל אם את רוצה להתווכח איתי מקצועית, אני מוכן להתווכח איתך ולהראות לך שבן או בת בסוף כיתה י"ב אחרי קורס של חודשיים יכולים להיות מורים מעולים לביעור הבערות ולהשכלת יסוד.

זבולון אורלב: על זה אני מוכן להתווכח איתך.

זבולון אורלב: אבל אני לא רוצה לעשות כאן ויכוח פוליטי.

חנין זועבי: אנחנו צריכים לשלוח מסר למשרד האוצר שזאת חובתה של המדינה לממן את הזכות הבסיסית הזאת.

זבולון אורלב: גם מה שאני הצעתי עולה למדינה כסף.

עפו אגבאריה: אבל מה שאתה אמרת לא נעשה לגמרי חינם.

עפו אגבאריה: יכול להיות שעשו את זה בהתנדבות, אבל זה גם כן עלה.

עפו אגבאריה: אבל פה אפילו הבסיס הזה לאנשים האלה לא קיים.

עפו אגבאריה: אני יודע שיש גם שם הרבה אנשים שמתנדבים ועושים הרבה דברים.

זבולון אורלב: חברים, אני יודע שלא בכל דבר אני מצליח.

זבולון אורלב: ניסיתי, לא הצלחתי, בסדר.

חנין זועבי: נחזור לסוגיה הבסיסית של הזכות לחינוך.

חנין זועבי: זה הנושא.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לחסין אלסאנע, עמותת נשים לקהילה.

חסין אלסאנע: אני מהעמותה לשיפור מעמד האישה בלקיה.

חסין אלסאנע: זאת עמותת הנשים הראשונה בנגב שקמה בשנת 86', שהתחלנו ללמד את הנשים קרוא וכתוב בבתים שלהן לפני שידענו שיש תקציב במשרד החינוך להשכלת מבוגרות.

חסין אלסאנע: התחלנו ללמד את הנשים בבתים, וכשנרשמנו בשנת 96' כעמותה רשומה התחלנו לקבל תרומות מקרנות והתחלנו להרחיב את הכיתות.

חסין אלסאנע: עלתה הבעיה שהקרן תומכת במשך כמה חודשים, ואחר כך אין כסף להמשיך את הלימודים, אז אנחנו בבעיה שנשים חוזרות לבית שלה וכל כמה חודשים מחזירים אותן.

חסין אלסאנע: בשנת 2004 הייתה לנו ישיבה במשרד החינוך בבאר-שבע ודאגנו לתקציב, ואמרו לנו שיש עמותה בשם סידרה שנותנים לה את התקציב לקורסים של קרוא וכתוב, ולא נותנים תקציב לשתי עמותות במקום אחד.

חסין אלסאנע: לכן הצטרפנו לעמותת סידרה ונתנו לנו תקציב לשתי כיתות בלקיה.

חסין אלסאנע: היום אנחנו בבעיה שנשים משתתפות בכמה פרויקטים, אבל כל הזמן בנות שואלות אותנו מתי הן חוזרות ללימודים.

חסין אלסאנע: היו לנו כמה שיחות עם עמותת סידרה עד שדאגנו לפורום החינוך הזה.

חסין אלסאנע: אין תקציב, ואם אני פונה שוב לקרנות לבקש תרומה לקרוא וכתוב אני שוב נתקלת בבעיה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת עפו אגבאריה.

עפו אגבאריה: זכותו של האדם ללמוד בכל גיל, וחובתה של המדינה לספק את הלימודים ואת ההשכלה לאזרחיה ללא כל הבדל גזע, דת ומין.

עפו אגבאריה: בסוגיה שאנחנו דנים בה יש אוכלוסיה מסוימת שלא הגיעה לחינוך בסיסי משתי סיבות: סיבה אחת היא שהמדינה לא נתנה את האפשרות לאנשים האלה ללמוד בתקופה הזאת, והסיבה השנייה היא כנראה גם חברתית.

עפו אגבאריה: אבל אם קיים עוול צריך לתקן אותו.

עפו אגבאריה: אני רציתי לנגוע בסוגיה שנגעו בה האורחות, חנאן ונאהדה, בעניין התרגום.

עפו אגבאריה: היו דברים מעולם.

עפו אגבאריה: זה לא רק שלפעמים טעות קטנה בתרופה מסוימת יכולה לעשות את האדם חולה, אלא גם להביא למוות.

עפו אגבאריה: דברים כאלה היו גם בתקופה שאני עבדתי כרופא עם אוכלוסיות אחרות שאני לא הבנתי את השפה שלהם, למשל האמהרית.

עפו אגבאריה: אז גם דבר כזה קיים.

עפו אגבאריה: בגלל זה אני אפילו פניתי למשרד הבריאות ולשר הבריאות בדרישה לחובה לשים מתורגמנים לאנשים שלא מבינים את השפה.

עפו אגבאריה: אז אם יש לנו אפשרות לתקן את זה במתן חינוך בסיסי לאנשים שלא קיבלו אותו בזמן ובעלות כזאת דלה, אז עשינו טובה גדולה לא רק לאנשים עצמם, אלא גם למדינה.

עפו אגבאריה: שנית, אנחנו כל הזמן חושבים איך לתקן את העוול שממנו סובלת האוכלוסייה הערבית בכלל, ובמיוחד האוכלוסייה הערבית בנגב שלאורך שנים הייתה מופלית מאוד לרעה.

עפו אגבאריה: שוב לעניין הרפואה כי זה העניין שאולי יותר מכול קרוב ללבי, ואני אפילו הגשתי שאילתה לסגן שר הבריאות להרחיב את המסלול של חינוך אחיות בדואיות כדי לענות על הצרכים שיכולים להיות בכל המרפאות, שלצערי הרב, חלק גדול מהן הולך ונסגר.

עפו אגבאריה: לכן אני לא רק תומך, אלא מבקש מהוועדה לתמוך בפרויקט הזה, ואם התקציב הוא כל כך דל, ואיתו אפשר לחסוך הוצאות כתוצאה מכך שאנשים לא למדו, ואם נשים את שני הדברים על כפות המאזניים, זה הדבר שצריך לקדם.

עפו אגבאריה: תודה.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: מגי קורן, סגנית מנהלת אגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך, בבקשה.

מגי קורן: תודה.

מגי קורן: אדוני היושב ראש, חברי כנסת, אורחים נכבדים.

מגי קורן: אני שמחה להשתתף בדיון.

מגי קורן: אני עובדת קרוב לשני עשורים בתחום חינוך מבוגרים מתוך אמונה שהדרך היחידה לקיומה של חברה צודקת היא מתן הזדמנות לאזרחיה לקבל השכלה יסודית.

מגי קורן: היום אנחנו מגדירים השכלה יסודית לפחות עד 12 שנות לימוד כדי לאפשר לאזרחים להשתלב בחברה מודרנית.

מגי קורן: אני רוצה להודות על שיתוף הפעולה שיש לנו במשך עשרות שנים של עשייה, וכמי שמאמינה בתחום התרגשתי לשמוע את הדברים באמונה של הדרך שאנחנו עוסקים בה למעלה מ-40 שנה.

מגי קורן: כמה עובדות ונתונים לגבי ההשתלשלות כי היו פה כמה דברים שאני רוצה להעמיד על דיוקם – מה קורה היום ומגמות עתידיות מבחינת משרד החינוך.

זבולון אורלב: את מוכנה לתת תשובות קונקרטיות אם אפשר?

זבולון אורלב: אין לנו זמן עכשיו לחזון הגדול.

מגי קורן: אני לא מדברת על חזון.

מגי קורן: אני קודם כול רוצה לומר שבקרב היישובים במגזר הדובר ערבית אנחנו עובדים למעלה מ-30 שנה והגענו לכ-50 מרכזי השכלה- -

זבולון אורלב: גברת קורן, אני מתנצל.

זבולון אורלב: אני מבקש שאם את מופיעה בפני הוועדה, תשתדלי למלא את רצונה של הוועדה.

זבולון אורלב: אנחנו עכשיו לא עוסקים בכמה שנים וכולי, אלא בבעיה של סגירת כיתות להשכלת מבוגרים ברהט.

זבולון אורלב: זה נושא הדיון.

זבולון אורלב: את יכולה להתרכז בעניין הזה?

זבולון אורלב: את יכולה לענות ישירות לעניין הזה, איפה אנחנו עומדים?

זבולון אורלב: מה קרה?

זבולון אורלב: למה נסגרו כיתות, והאם יש סיכוי לפתוח?

מגי קורן: אני אתייחס לא רק לרהט, אלא בכלל לכל כיתות ההשכלה- -

זבולון אורלב: לא, אני מבקש שתתייחסי קודם כול לרהט.

מגי קורן: להשתלשלות.

זבולון אורלב: יש לי בקשה אלייך, שתמלאי את בקשתנו.

זבולון אורלב: קודם כול תתייחסי לנושא שבו אנחנו דנים.

מגי קורן: בשנת 2008 החליטה השרה דאז פרופ' יולי תמיר ומנכ"לית המשרד שלומית עמיחי לקצץ בכל תקציבי ההשכלה של האגף.

מגי קורן: היו דיונים גם על סגירתו של האגף.

מגי קורן: ההחלטה שהתקבלה אז היא שהשכלת יסוד, מה שנקרא "תהיל"ה" – תוכנית השכלה ייחודית ללומד המבוגר – מגילאי 55 ומעלה עובר למשרד הגמלאים.

מגי קורן: כל נושא ההשכלה, כולל השכלת יסוד יישאר בפיקוח פדגוגי, ועבור השנים 2010-2009 לא קיבלנו שום תקציב.

זבולון אורלב: מגיל 55 ומעלה?

מגי קורן: גיל 55 ומעלה עבר למשרד הגמלאים להשכלת יסוד פעילה- -

זבולון אורלב: ועד גיל 55?

מגי קורן: גם.

מגי קורן: התקנות נמחקו לאגף, ואנחנו לא קיבלנו שום תקציב לנושא השכלה.

זבולון אורלב: לא הבנתי.

זבולון אורלב: מגיל 55 זה עבר למשרד לגמלאים ועד גיל 55 זה נשאר אצלכם ונמחק?

מגי קורן: בהשכלת יסוד.

מגי קורן: האמת היא שזה קצת מסובך, אבל בהחלטת הממשלה שהתקבלה ב-2008 הוחלט שהנושא של השכלת יסוד לנשים עד גיל 55 עובר למשרד הגמלאים, והפיקוח ממשיך להיות פדגוגי של האגף.

זבולון אורלב: עכשיו בלבלת אותי לגמרי.

זבולון אורלב: את יכולה שוב להתרכז ולומר לי מה עבר למשרד הגמלאים?

מגי קורן: כל הכיתות מעל 55.

זבולון אורלב: עד גיל 55 נשאר במשרד החינוך?

מגי קורן: נכון.

מגי קורן: גם היום הפיקוח על אותן כיתות הוא של משרד החינוך.

מגי קורן: אלא שלפי התקנות עד שנת 2008, השתתפנו ב-50% משעות ההוראה עבור כל כיתות ההשכלה, ואת היתר שילמו הלומדים והרשויות.

מגי קורן: בחלק גדול מהיישובים המוחלשים 50% של משרד החינוך היה 100%.

מגי קורן: מ-2009- -

זבולון אורלב: מ-2008, את אומרת.

מגי קורן: ב-2008 במעבר הזה התקנות הוקפאו.

זבולון אורלב: אז אין היום במדינת ישראל השכלת יסוד למבוגרים?

מגי קורן: אין במימון המשרד.

זבולון אורלב: בכל מקום בארץ?

מגי קורן: מ-1 בספט

מגי קורן: מבר כל הכיתות שנשארו ממומנות או על-ידי הרשויות או על-ידי ארגונים או על-ידי הלומדים, במקומות החזקים.

זבולון אורלב: אבל לא על ידי המדינה.

מגי קורן: אבל לא על-ידי המדינה.

מגי קורן: אני רוצה להמשיך כי זה לא כל הסיפור.

מגי קורן: השר והמנכ"ל מנסים למצוא פתרון.

מגי קורן: אנחנו מתחילים פרויקט בתי ספר במיקוד.

מגי קורן: גם השר וגם המנכ"ל עובדים להחזיר לנו תקציב באופן הדרגתי לבתי ספר במיקוד.

מגי קורן: כלומר שאנחנו נפתח 150 כיתות להורים כדי להשלים את השכלתם עד 12 שנות לימוד, ולבדוק את הקשר בין השלמת השכלה של ההורים לבין רמת ההישגים של הילדים במערכת החינוך.

זבולון אורלב: רהט נמצאת על המפה בתוכנית הזאת?

מגי קורן: מכיוון שזה רק כמה חודשים אנחנו עובדים כעת על איסוף הנתונים.

זבולון אורלב: מהו לוח הזמנים?

מגי קורן: בחודש הקרוב אנחנו מקבלים את הניתוח של מבחני המיצ"ב מרמ"ה, הרשות הארצית למדידה ולהערכה.

מגי קורן: אנחנו נמפה את היישובים- -

חנין זועבי: - - - הן סבתות בדרך כלל.

חנין זועבי: זה משנה משהו?

זבולון אורלב: תוכנית המיקוד לא עוסקת ב-50 ומעלה.

זבולון אורלב: היא עוסקת באוכלוסיית הורים.

מגי קורן: אנחנו נציע להורים בבתי הספר שייבחרו להשלים השכלה, לפי רמות ההשכלה על סף הכניסה.

זבולון אורלב: הכוונה היא לא ללכת דרך חינוך למבוגרים, אלא דרך בתי הספר.

זבולון אורלב: כלומר לוקחים בתי ספר שהם במיקוד ואומרים, בבית הספר הזה אנחנו מוכנים להשקיע גם בהשכלת ההורים.

זבולון אורלב: זאת התוכנית.

חנין זועבי: אבל נשים מעל גיל 50 הן לא הורים של ילדים, הם סבתות.

זבולון אורלב: תהיה בעיה.

זבולון אורלב: זה נכון.

חנין זועבי: אם זה מיועד להורים אז את לא פותרת בכלל את הבעיה של נשים שמעל גיל 50.

מגי קורן: גם השר וגם המנכ"ל פועלים להחזרת התקציב בהדרגתיות מתוך אמונה שהנושא חשוב, ואנחנו רוצים לקיים אותו לכלל האוכלוסייה.

חנין זועבי: אנחנו בורחים מהבעיה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: משרד הגמלאים, בבקשה.

אפי גלעד: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.

אפי גלעד: שמי אפי גלעד, ואני נציג המשרד לענייני גמלאים.

אפי גלעד: לגבי ההערה של חבר הכנסת גנאים נושא של מרכזי השכלה שהדיון פה נוגע להם לא היה בתחום אחריותו של המשרד לענייני גמלאים.

אפי גלעד: המשרד לענייני גמלאים קיבל תחום אחד בלבד- -

זבולון אורלב: יש לי בקשה אליך, אפשר פעם אחת לדבר לעניין?

זבולון אורלב: אנחנו עכשיו עוסקים בסגירת כיתות להשכלת מבוגרים ברהט.

זבולון אורלב: מעל גיל 55 זה עבר לאחריותכם.

זבולון אורלב: האם אתם תפתחו כיתות להשכלת מבוגרים לנשים מעל גיל 55 ברהט?

זבולון אורלב: זאת השאלה, אתה יכול להשיב עליה?

אפי גלעד: השאלה הזאת כוללת תחום קהילה- -

זבולון אורלב: אתה יכול להשיב על השאלה הזאת, האם משרד הגמלאים יפתח או לא יפתח כיתות להשכלת מבוגרים ברהט?

אפי גלעד: תחת פרויקט תהיל"ה קיימות היום במגזר הבדואי כיתות, אלא שרהט לא הגישה בקשה אלינו.

אפי גלעד: אני יכול לציין את מועצה אזורית אבו-בסמה שבה - -

זבולון אורלב: כלומר אם רהט תגיש בקשה למשרד הגמלאים, יש סיכוי שיאשרו?

אפי גלעד: יש סיכוי טוב כפוף לתקנון.

אפי גלעד: המשרד לענייני גמלאים מתקצב מגיל 55, הוא לא מתנה את הלימוד בגיל 55, ויש הבדל.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: מפאת קוצר הזמן אנחנו חייבים לסכם: לדעת הוועדה, השכלה מבוגרים היא זכות אזרחית בסיסית, שכן כל אזרח ראוי שידע לקרוא, לכתוב, לערוך חשבון של ארבע פעולות יסוד, ולהגיע להשכלה של 12 שנות לימוד.

זבולון אורלב: כמו כן הוועדה מציינת בצער שבשנים האחרונות, בעיקר בשנת 2008 קוצצו תקציבי ההשכלה למבוגרים באופן ניכר, ולכן נסגרו בכל הארץ מסגרות רבות של כיתות להשכלת מבוגרים, ומגיל 55 עברה האחריות למשרד לענייני גמלאים.

זבולון אורלב: לדעת הוועדה, להשכלת מבוגרים יש משמעות רבה לגורל חינוך הילדים שלהם.

זבולון אורלב: לכן הוועדה מבקשת הן ממשרד החינוך והן מהמשרד לענייני גמלאים להציג בפני הוועדה לא יאוחר מחצי שנה, תוכנית כדי להחזיר את הכיתות להשכלת מבוגרים במדינת ישראל כפוף לכך שהדיון נערך סביב רהט- -

קריאה: במיוחד.

זבולון אורלב: אמרתי: כפוף לכך שהדיון נערך על רהט לתת תשומת לב לעיר רהט בין אם מדובר על משרד הגמלאים, ועיריית רהט נדרשת להגיש בקשה- -

טלב אלסאנע: מדובר על המגזר הבדואי בנגב ולא רק על העיר הגדולה.

זבולון אורלב: - - והן ביחס לתוכנית מיקוד של משרד החינוך.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.