ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 175, 2010-02-25 08:30

זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

זבולון אורלב: על סדר היום, סוגיית רשות השידור, וזאת ישיבת המעקב השלישית.

זבולון אורלב: אני רוצה לפתוח את הדיון היות והמנהל הכללי של רשות פנה בצדק ליושב ראש הכנסת בטענה שבכל פעם קוראים לו לוועדה אחרת, גם אתמול התקיימה ישיבה אחרת של וועדת העבודה ורווחה, וועדת הכלכלה.

זבולון אורלב: אני רק רוצה לציין שתקנון הכנסת קובע בסעיף 13, כך נאמר בו שאלו הן הוועדות הקבועות ותחומי ענייניהן, כלומר שהעניין שכל וועדה עוסקת לא נשאר לדמיון של כל יושב ראש וועדה או לכל החלטה של מנהלת וועדה.

זבולון אורלב: התקנון קבע את תחומי העיסוקים של כל וועדה וועדה.

זבולון אורלב: בסעיף 13 א', סעיף קטן 8 כתוב מהם תחומי העניין של וועדת החינוך והתרבות והספורט.

זבולון אורלב: כך כתוב בסעיף 8, "וועדת החינוך, התרבות והספורט: חינוך, תרבות, מדע, אמנות, שידור, קולנוע, ספורט".

זבולון אורלב: כידוע, גם חוק רשות השידור חוקק בוועדת החינוך והתרבות.

זבולון אורלב: אגב גם חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו חוקק בשלבו הראשון בוועדת החינוך והתרבות ובשלבו השני בוועדה משותפת עם וועדת הכלכלה בראשות וועדת החינוך והתרבות.

זבולון אורלב: אינני יודע מה קרה בשנים האחרונות מאילו סיבות הועברו הדיונים העוסקים בשידור מוועדת החינוך לוועדות אחרות.

זבולון אורלב: אני על כל פנים מתכוון להחזיר את כל הסוגיות בעניין השידור לוועדת החינוך והתרבות.

זבולון אורלב: פניתי גם ליושב ראש הבית, ואם יהיה צורך נקיים על כך דיון גם בוועדת הכנסת כדי להפסיק לטרטר את גופי השידור מוועדה לוועדה כאן בכנסת.

זבולון אורלב: אגב עניינה של וועדת הכלכלה, כך כתוב: "וועדת הכלכלה: מסחר ותעשייה, אספקה וקיצוב" אולי קיצוב קשור לרשות השידור, "חקלאות ודייג, תחבורה על כל ענפיה, אגוד שיתופי, תכנון ותאום כלכלי, פיתוח, זיכיונות המדינה ואפוטרופוס על רכוש, רכוש הערבים הנעדרים, רכוש היהודים בארצות האויב, רכוש היהודים שאינם בחיים, עבודות ציבוריות, שיקום" - זה נכון בעקבות הסוגיה של חוק הבזק שקשור לזיכיון, בעבר היו דברים שקשורים לברזלים דברים משותפים.

זבולון אורלב: אני חושב שהתקנון מדבר בעד עצמו ואני חושב שצריכים להפסיק את הסגה הזאת בכנסת שכל וועדה נכנסת לתחומי וועדה אחרת.

זבולון אורלב: אמש קיבלנו הודעה מפי מתאמת לשכת ראש הממשלה לכנסת, הגברת פרח לרנר, שהמנהל הכללי של משרד ראש הממשלה מונה על ידי ראש הממשלה לטפל במשבר ברשות השידור מטעמו.

זבולון אורלב: האחריות הפוליטית-מיניסטריאלית נשארת בידי ראש הממשלה, אבל האחריות המעשית עוברת לטיפולו של המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, לכן המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה החליט לבוא לישיבה הבוקר.

זבולון אורלב: כך הודעתי למנהל הכללי של רשות השידור וכך הודענו לכל הכתבים.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם ההודעה יצאה לכתבים אמש או הבוקר, התקשרתי הבוקר בשעה 08:30 למתאמת בנוגע למי שלא הגיע, היא אמרה שהיא מופתעת ושהיא לא יודעת ושתברר את העניין.

זבולון אורלב: היא שלחה לי הודעה בטלפון לפני דקות ספורות שעדיין לא איתרו את המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, הוא אינו עונה משום מה.

זבולון אורלב: אני מניח שזה יתברר בעוד דקות ספורות – אני מציין את זה כדי להסביר שהודענו והוא לא נמצא כאן, ההודעה שקיבלנו היא הודעה מאוד מסודרת.

זבולון אורלב: רבותיי, אנחנו בישיבה הקודמת ביקשנו לקדם את פתרון המשבר.

זבולון אורלב: בינתיים אני יכול לדווח על עוד יוזמה אחת, בדקנו האם ניתן להחיל רציפות על הצעת חוק רשות השידור שהוגשה על ידי הממשלה הקודמת ואושרה פה אחד על ידי הכנסת, אבל לא הוכנה לקריאה שנייה ושלישית.

זבולון אורלב: האם ניתן להחיל עליה רציפות כדי שגם היא תכניס רוח גבית לתנופה להשלמת הרפורמה.

זבולון אורלב: התברר שעל פי חוק החלת רציפות, זה חוק וזה לא רק בתקנות, שלגבי הצעות חוק ממשלתיות רק הממשלה ראשית לבקש להחיל עליהן רציפות.

זבולון אורלב: על הצעת חוק פרטית או הצעת חוק של וועדה, הוועדה או חבר הכנסת היוזם יכולו באישורה של הוועדה לבקש להחיל רציפות כאמור על חוק שעבר קריאה ראשונה.

זבולון אורלב: זה התנאי הבסיסי.

זבולון אורלב: אבל אם החוק הוא חוק ממשלתי רק הממשלה יכולה והכנסת לא יכולה ליזום את החלת הרציפות.

זבולון אורלב: בררתי ובדקתי האם יש בכוונת הממשלה להחיל רציפות על החוק, אני מוכרח לציין שבאי הבהירות מי הגופים המטפלים ומהם סמכויותיהם בסוגית רשות השידור, וזה חלק מהבעיה, לא עלה בידי להבין האם יש כוונה בממשלה להחיל רציפות או שמא הם מעכבים את החלת הרציפות עד שיגבשו תיקונים או שמא בכוונתה להציע חוק אחר ולהביא אותו לקריאה ראשונה, או שמא אין בכוונתם לא כך ולא כך, לא להביא חוק עם תיקונים, לא להביא חוק ולא להביא חוק בכלל.

זבולון אורלב: לנו לא ידועה כוונת הממשלה.

זבולון אורלב: לכן החלטתי אתמול בתיאום עם עוד כמה חברי כנסת לקחת את החוק הממשלתי שעבר בקריאה ראשונה, פה אחד ואני מדגיש, גם הליכוד וגם אנחנו כשהיינו באופוזיציה הצבענו בעד הצעת החוק הזאת, והחלטנו להגיש אותה כהצעת חוק פרטית.

זבולון אורלב: התחלנו אתמול בהחתמות, הדפסנו את החוק כפי שעבר בקריאה הראשונה, יתכן ונערוך תיקונים כאלה ואחרים כשיתברר לנו שיש בכוונת הממשלה לתקן, וזאת כדי להגדיל את הסיכוי שהממשלה תתמוך בהצעת החוק הפרטית בקריאה טרומית.

זבולון אורלב: ביום שלישי הבא בכוונתנו להשלים סבב חתימות מרביות, אנחנו צריכים להגיע ל- 70, 80 חתימות של חברי כנסת.

זבולון אורלב: כולם רוצים למנוע את הקריסה של השידור הציבורי, ולהעביר בעצם את היוזמה מהממשלה לכנסת כדי להציל את השידור הציבורי.

זבולון אורלב: יש שדולה לשידור הציבורי שמוביל אותה חבר הכנסת חיים אורון ושותפים חבר הכנסת איתן כבל, חבר הכנסת נחמן שי, אנכי עבדכם הנאמן, חבר הכנסת אורי אורבך ואני לא זוכר שמות של חברי כנסת שמובילים, לדעתי מכל סיעות הבית חברים בשדולה הזאת.

זבולון אורלב: זו שדולה מאוד פעילה והיא כבר חוקקה את החוק שעצר את ההפחתה באגרה, באופן זמני, מתוך הנחה שחוק רשות השידור יעבור.

זבולון אורלב: גם היוזמה הזאת עומדת.

זבולון אורלב: נחזור לישיבה הקודמת שהתקיימה השבוע ביום ראשון, ז' באדר, הרגע הודיעו שאייל גבאי לא יגיע, אני מתנצל אם הטרדתי אנשים אחרים.

זבולון אורלב: אנחנו פנינו לשר האוצר וליושב ראש ההסתדרות החדשה וביקשנו להקדים את הישיבה, פנינו.

זבולון אורלב: אתמול השדולה העבירה גם היא בקשה, מאחר והבנתי שלחברי הכנסת חיים אורון ואיתן כבל יש כנראה מערכת קשרים טובה יותר עם יושב ראש ההסתדרות מאשר לי ולוועדה, לכן הצטרפה אתמול השדולה למאמץ וקיבלה גם החלטה להקדים ככל האפשר את הפגישה שנקבעה ל- 18 במרץ, הם יטילו את כל כובד משקלם להקדים אותה.

זבולון אורלב: ביקשנו שרשות השידור תציג את תכנית הקיצוצים שלה בתחומים שאינם קשורים לשכר העובדים וגם ביקשנו שהאוצר יפחית את הבקשה לקיצוץ.

זבולון אורלב: אנחנו ערים שגם וועדת הכלכלה וועדת העבודה והרווחה וגם השדולה קיבלו החלטות שלא רק שמבקשים למנוע את הקיצוץ אלא הם מבקשים גם תקציב גישור לתקופה הקרובה עד שהרפורמה תאושר.

זבולון אורלב: אין לנו אשליות שהאוצר יסכים לבקשה הזאת, אני אומר את זה בצורה ברורה ומתוך ידיעה מוסמכת, אין סיכוי כשכרגע האוצר יסכים, לצערי, כי אני מזדהה עם הבקשה הזאת אבל חשבנו שאם הוא יפחית מהאיום החוקי שכרגע עומד על 100 מיליון שקל לקיצוץ מופחת יותר, יהיה ניתן בכל זאת להגיע להסכמות בנוגע למהות ההסכם.

זבולון אורלב: כמובן העובדים האחרונים בתור כי לא עליהם המעמסה להשיב לו בעניין תרומתם למאמץ למנוע את השבתת רשות השידור.

זבולון אורלב: אני נתתי את הסקירה גם לכבודו של חבר הכנסת אלכס מילר שנדמה לי שלא היה בשתי הפגישות הקודמות.

אלכס מילר: בפגישה האחרונה לא הייתי, אבל לפני כן הייתי.

זבולון אורלב: אני מתנצל, ואני מתנצל גם שאני מקיים ישיבות בימים לא שגרתיים.

זבולון אורלב: אני מצאתי פטנט להביא את חבר הכנסת אלכס מילר כיוון שהיום הוועדה דנה בשני חוקים שלו, כדי להספיק אותם לפני הפגרה.

זבולון אורלב: תודה לך חבר הכנסת אלכס מילר, חשוב לי שאתה נמצא כאן.

זבולון אורלב: נתחיל עם המנהל הכללי של רשות השידור מר מוטי שקלאר, בבקשה.

מוטי שקלאר: לגבי הצעדים הבאים שאמורים להינקט במכלול הקיצוצים יתקיים היום דיון בוועד המנהל ואנחנו צריכים להחליט משלל ההצעות שיש לנו ושאושרו בזמנו, והאם יסכימו להחיל אותן החל מה- 1 במרץ.

מוטי שקלאר: זה השלב הבא של הקיצוצים.

זבולון אורלב: הייתם אמורים היום להציג בפני הישיבה את תכנית הקיצוצים.

מוטי שקלאר: אני יכול לומר מה ועד המנהל אישר, אבל זה צריך להיות בהתאם לנסיבות כמו כניסתו של המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה לעניין.

זבולון אורלב: אתה אומר שמה שתציג כרגע עדיין לא זכה לכל האישורים.

מוטי שקלאר: הוא זכה באופן עקרוני לאישורים.

זבולון אורלב: אבל לא באופן מעשי.

מוטי שקלאר: היה סיכום שלפני כל קיצוץ נקיים דיון נוסף בוועד המנהל.

מוטי שקלאר: מה שאני אקריא כרגע אלו הקיצוצים שאושרו.

מוטי שקלאר: יכול להיות שבעקבות ההתרחשויות יתכן וועד המנהל יחליט היום לשהות חלק מהצעדים.

מוטי שקלאר: אני יכול להציג מה שאושר בזמנו.

מוטי שקלאר: אתחיל עם הטלוויזיה, מלבד הצעדים שננקטו עד עכשיו יש דברים נוספים כמו ביטול הוצאות של פעולות לחטיבת התכניות, בחלק מהפעולות של חטיבת התכניות בטלוויזיה אנחנו אמורים לצמצם.

זבולון אורלב: אני לא מבין.

מוטי שקלאר: יש אצלנו חטיבות שונות, יש את חטיבת הביצוע, חטיבת תכניות ועוד.

מוטי שקלאר: כדי לצמצם בפעולות, אחת ההצעות זה להוריד תכניות ולייצר במקום כל תכנית שיש לה מערכת נפרדת, מפיק נפרד וכן הלאה, לבנות רצועת שידור אחת שתחסוך בכוח אדם ובאותה רצועה יהיו חלק מהתכנים שאמורים לרדת והן יהיו במקום התכניות נפרדות זו מזו.

מוטי שקלאר: למשל, אם יש תכנית בנושאי תרבות או כלכלה, אז לא תהייה תכנית נפרדת לכל תחום אלא רצועה של שעה וחצי שתכיל בתוכה את כל התכנים האלה.

מוטי שקלאר: כך אנחנו נחסוך בכוח אדם ובכל המשתמע מכך.

זבולון אורלב: תהייה פגיעה בתוכן כתוצאה מכך?

מוטי שקלאר: תהייה פגיעה מסוימת של התוכן, כלומר אם תכנית שעוסקת כרגע בתרבות והיא בת חצי שעה אז בהמשך היא תהייה בפינה של עשר דקות שתעסוק באותו נושא.

מוטי שקלאר: אם למשל אני אוריד את "מדד לאומי" לצורך העניין שהיא תכנית כלכלית ובמקום חצי שעה ליום זה היה בעשר דקות או רבע שעה.

מוטי שקלאר: בהיבט הכמותי בוודאי שזה יבוא על חשבון משהו.

מוטי שקלאר: להערכתי מעז יצא מתוק במובן שלפעמים כשהנושא מצומצם יותר יש לו יותר פוטנציאל.

מוטי שקלאר: זה תהליך של ניסוי ותהייה ויכול להיות שיצא מזה דבר טוב.

זבולון אורלב: מה פירוש יהיה לו יותר פוטנציאל?

מוטי שקלאר: משום שלעיתים תכנית בת חצי שעה שעוסקת באותו נושא ושהיא ארוכה מדי וקצת מסטיק, לא מביאה את התוצאה.

אלכס מילר: באותו נושא?

מוטי שקלאר: את התכנים כשאתה מעבירים בעשר דקות או רבע שעה אתה ממציא את עצמך מחדש וזה מביא לדברים טובים.

מוטי שקלאר: במסגרת ניסוי ותהייה, יכול להיות בכלל שאחרי התהליך הזה נגלה שזו רצועה מנצחת.

מוטי שקלאר: כמו למשל ש"לונדון וקירשנבאום" היה בזמנו מתוך משהו שבדיעבד אף אחד לא רצה אותה וזה היה כפתרון מאולץ ואנחנו יודעים שזה הפך לקל.

זבולון אורלב: השאלה הבסיסית היא, הואיל וחוק רשות השידור מגדיר את המטלות של השידור הציבורי.

מוטי שקלאר: אנחנו עומדים במסגרת החוק בהקשר הזה.

זבולון אורלב: בכל זאת אנחנו נלחמים עבור השידור הציבורי מאחר והוא משדר דברים שערוצים מסחריים לא מקדישים להם את תשומת הלב.

זבולון אורלב: שלא יצא שבסופו של דבר דווקא רשות השידור מקצצת באותם דברים שהם ייחודים לה, הנשמה היתרה שלה, לעומת הערוצים המסחריים.

זבולון אורלב: המילה תרבות נקלטה באוזני ואנחנו גם וועדת התרבות.

זבולון אורלב: אם אתה אומר שתקצץ תכנית תרבות, יש תכנית של ליאת רגב "שורה ראשונה" שלפי דעתי אין כזאת תכנית בערוצים המסחריים, ככל שאני יודע.

זבולון אורלב: אם הייתי למשל רוצה לציין משהו ולייחד, אין לי שום קשר אישי וכמו שאתה יודע אני לא התראיינתי אף פעם, אבל אם אתה לוקח כזאת תכנית כדוגמה, ספורט יש פה ופה, גם חדשות יש פה ופה למרות שאלו לא אותן חדשות, אני בהחלט חושב שהחדשות של הערוץ הראשון אלו חדשות שונות מהאחרות.

זבולון אורלב: יש תחומים שהם בכל זאת ייחודים לרשות השידור.

זבולון אורלב: אני שואל את עצמי כשתעשה כזה דבר יגידו אם כך למה אנחנו צריכים את השידור הציבורי, בשביל עשר דקות תרבות?

מוטי שקלאר: ראשית תכניות הליבה הן הקו האדום שלי, בלעדיו אין מקום לשידור הציבורי ואני מסכים איתך.

מוטי שקלאר: לכן גם במסגרת הקיצוצים אנחנו נעמדנו על 50 מיליון למרות דרישת האוצר להגיע ל- 100 מיליון.

מוטי שקלאר: משום שהמשמעות של קיצוץ ב- 100 מיליון זה סגירת רשתות כמו קול המוסיקה וכן הלאה.

מוטי שקלאר: אמרתי שיש גבול שבו ניתן ללכת ואם מדינת ישראל תחליט בבוא העת לסגור את השידור הציבורי אז צריך לסגור.

מוטי שקלאר: אנחנו לא נסגור כהנהלה.

מוטי שקלאר: אותו רציונל לגבי תכניות.

מוטי שקלאר: בתכנית הליבה לא ניגע בהן לפחות בשלב הזה.

זבולון אורלב: ותכנית תרבות היא לא תכנית ליבה?

מוטי שקלאר: היא תכנית ליבה והיא תבוא לידי ביטוי, להערכתי, לא פחות, ורמזתי לשעניות דעתי אולי אף יותר במסגרת הפורמט החדש.

מוטי שקלאר: הפורמט החדש מאפשר לי קיצוץ, לפעמים לא הכמות קובעת אלא האיכות.

מוטי שקלאר: במקרה הזה מעט שמחזיק את המרובה יכול לתת יותר מאשר תכניות כאלה או אחרות.

מוטי שקלאר: התרבות תהייה מידי יום ברצועה הזאת, במקום פעם בשבוע של ליאת רגב.

זבולון אורלב: האם לא כדאי לך לעשות קודם כל רשימה של תכניות הליבה ותכניות אחרות.

זבולון אורלב: למרות שאני רואה הרבה ספורט אבל ספורט זה לא תכניות ליבה.

מוטי שקלאר: יש לנו את המשחק המרכזי שקיים.

מוטי שקלאר: גם תכנית הספורט יורדת במסגרת המגזינים.

מוטי שקלאר: יש שורה של מגזינים מהשעה 18:00 עד 19:00.

מוטי שקלאר: אני לא יכול לבוא מצד אחד ולדבר על ליבה ומצד שני לדבר על קצוצים.

מוטי שקלאר: באיזה מקום אני צריך למצע ולשקלל בין הדברים.

מוטי שקלאר: השקלול במקרה הזה זה לבנות רצועה של שעה וחצי עם מערכת אחת שתכיל בתוכה כמעט את כל התכנים שיש בתכניות הנפרדות.

אלכס מילר: אדוני היושב ראש, אני חושב שכאשר אנחנו מדברים על צמצום, הרי בסופו של דבר כשאתה מצמצם אתה מכניס תחרות, זאת אומרת שאותם התכנים שנכנסים לחצי שעה ולא משנה באיזה תחום כעת צריכים להתחרות בעשר דקות.

אלכס מילר: זאת אומרת שאותם כתבים שאחראים על מה שקורה היום בכל התקשורת, אחראים על פינה מסוימת מכניסים יכניסו עם כל מי שרוצה להראות מה עושים לפינות כאלה ואחרות ברשות.

אלכס מילר: באופן כלכלי כשיש תחרות התחרות היא על אחוז הצפייה.

אלכס מילר: זאת אומרת אם התוכן יותר מעניין זה משיקול מה יכנס ומה לא יכנס, מה פחות או מיותר.

אלכס מילר: אני עדיין במחשבה שלא תמיד כשמדברים על משהו שקשור לפרסומות ולרשות השידור זה ייהרג ובל יעבור, אני חושב שבחלק מהדברים שקשורים לרשות השידור, קשורים לטלוויזיה הציבורית כן ניתן להכניס תכנים כלכליים.

אלכס מילר: אני לא מדבר על כל התוכן או אותן שעות השידור אבל אולי בחלק מהדברים כן ניתן להכניס תוכן כלכלי שיכול להוות ערוץ הכנסה לגוף הזה.

אלכס מילר: אני אתן כמה דוגמאות.

אלכס מילר: אני לא מדבר על פרויקטים שנחשבים לפרויקטים יום יומיים אלא על פרויקטים חד שנתיים כמו הארוויזיון, או אותן התכניות עם אחוז צפייה גבוה שבהן אין שום קשר לתכן עם המפרסמים אלא באופן כללי כשבתכניות עם אחוז צפייה גבוה כמו חדשות או אחרות כן להכניס פרסומות.

אלכס מילר: לדעתי זה כן יסייע בפתרון.

אלכס מילר: אני לא חושב להפוך את כל רשות השידור לטלוויזיה מסחרית, אלא לאפשר רק בחלק מהתכניות פתיחה וכניסה לפרסומות.

אלכס מילר: אולי זה יזרים תקציב נוסף לרשות השידור.

אריה שקד: אפשר לאמץ את המודל של גלי צה"ל שקיבלו עד שלוש דקות לפרסומות לשעה תחת המילה חסויות.

אריה שקד: זה פרסומת לכל דבר.

זבולון אורלב: גם לכם בטלוויזיה וברדיו יש חסויות?

אריה שקד: כן, אבל זה מותר לנו באמצעות שקופיות שזה במודל של שנות ה- 60 ובכל הניסיונות לאפשר מעבר לזה נתקלים בהתנגדות נחרצת של הזכיינים של הערוצים המסחריים, מובן למה הם מתנגדים כי זה ינגוס בעוגת הפרסום שלהם.

אריה שקד: אם יתירו לרשות חסויות עד שלוש דקות בשעה, בכל התכניות, במודל של גלי צה"ל וקול ישראל זה יכול לעבוד יפה.

אריה שקד: זה לא בידנו אלא בידיו של המחוקק.

אלכס מילר: העניין הוא לא לפתור את כל הבעיות, את כל הבעיות לא נפתור כל החיים, אנחנו מדברים מאיפה להרכיב את העוגה.

אלכס מילר: אנחנו מזרימים אמצעים שיאפשרו לדעתי קצת חיים.

אלכס מילר: יש את משרד ראש הממשלה ואת משרד האוצר שעורך את ההסכמים ואת ההסדר עם העובדים, ויש כמובן את הצמצומים שמכינה רשות השידור שבוחנת מבחינתה דרך כדי להציל את המערכת.

אלכס מילר: אני חושב שבאמת זה לא נורא וכעת אנחנו בעידן הגלובליזציה וצריכים להתמודד עם הבעיות.

אלכס מילר: זה לא כל כך נורא.

אלכס מילר: לדעתי הערוצים המסחריים לא יפגעו קשות אם יהיה מהלך שיאפשר להכניס חלק מהפרסומות גם לערוץ הראשון.

אלכס מילר: כאשר אישרנו להיכנס DVB אומנם היה מאבק עם הכבלים אבל בסופו של דבר המהלך הצליח וכל מי שאין באפשרותו לרכוש חבילות שידור בכבלים יכול דרך ה- DVB להתחבר גם לערוץ 2 וגם לערוץ הראשון וגם לתכניות שהציבור בדרך מבקש לראות.

אלכס מילר: אם נלך על המהלך הזה תהייה אומנם התנגדות שהיא התנגדות מסחרית אבל אנחנו לא עד כדי כך מעוניינים לתת מונופול כלכלי ובזה לסיים את העניין.

אלכס מילר: לדעתי צריכה להיות תחרות בריאה, אני לא ראיתי שערוצי הרדיו קורסים בגלל שאפשרו לשדר פרסומות בגלי צה"ל עד שלוש דקות.

אריה שקד: זה פגע בהכנסות של קול ישראל.

אלכס מילר: בסדר, אבל לא הפכו מולטי מיליונרים, השאיפה היא להרוויח יותר.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: אתה יכול להמשיך בבקשה, מר מוטי שקלאר.

זבולון אורלב: האם יש לך הערכה כספית של כמה מדובר בסוגיה הזאת?

מוטי שקלאר: בסך הכלל זה בסביבות 25 מיליון שקלים.

מוטי שקלאר: סך הכל של כל הצעדים, ישנם כאן עוד כמה צעדים שעליהם עדיין לא פרטתי שהם גורפים ואמורים להיכנס באיזה שלב.

מוטי שקלאר: יש סגירה חלקית של מתקן תל אביב, זה גם נוגע לרדיו וגם לטלוויזיה, ואריה שקד תכף יפרט בנושא הרדיו, מהלך זה יכניס בערך 8 או 9 מיליון שקל בשנה.

מוטי שקלאר: דבר דומה אנחנו מתכוונים לעשות בחיפה של סגירה חלקית.

זבולון אורלב: על איזה סכום מדובר במהלך בחיפה?

מוטי שקלאר: אם אנחנו סוגרים כמעט מלא זה בסביבות ה- 8 מיליון, ואם סוגרים חלקית זה בערך 5 מיליון.

גדי בן יצחק: לשנה שלמה?

זבולון אורלב: כל הנתונים הם נתונים לשנה שלמה.

גדי בן יצחק: זאת עבודה בעיניים.

זבולון אורלב: זאת לא עבודה בעיניים ואנחנו לא בויכוח כעת.

זבולון אורלב: הוא מציג נתונים כספיים וכשתבקש רשות דיבור תקבל ואתה יודע שאני שומר עליך.

זבולון אורלב: הוא מציג נתונים כספיים לשנה שלמה.

מוטי שקלאר: אני מקווה שלא נגיע לזה, אבל אחת האופציות שעומדות בפנינו היא שידור באמצעות שרת בסופי שבוע.

זבולון אורלב: קיבלתם את הצעתי, שמירת שבת ברשות השידור.

מוטי שקלאר: למרות ששנינו חובשים כיפה דומה, אני מקווה שלא נגיע לזה.

זבולון אורלב: אני דווקא מקווה שכן.

יהודית גידלי: מהי המשמעות הכספית?

מוטי שקלאר: אני חושב שתכניות טובות בשבת, נותנות ביטוי לשבת.

זבולון אורלב: מה המשמעות הכספית של זה?

מוטי שקלאר: 3.5 מיליון שקלים.

זבולון אורלב: זה הכל?

זבולון אורלב: עבור 3.5 מיליון אני מוחק את הצעתי.

מוטי שקלאר: יש לנו חסכון מהקפאת וועדת התקשרויות, אפילו בהקפאה חלקית של ההתקשרויות זה 3.7 מיליון.

זבולון אורלב: עכשיו קיבלתי הודעה שהמנהל הכללי של משרד ראש הממשלה יגיע בעוד 20 דקות.

זבולון אורלב: מהן ההתקשרויות, הכוונה ליועצים, עורכי דין?

מוטי שקלאר: לא.

מוטי שקלאר: זה בנושא התכניות כלומר בשידורי סדרות דרמה, תעודה וכן הלאה.

זבולון אורלב: ולהחזיר את זה להפקה בתוך רשות השידור?

מוטי שקלאר: לא, הכוונה לבטל.

מוטי שקלאר: ההתקשרויות הן מחוץ לרשות השידור.

זבולון אורלב: תן לי דוגמה של התקשרות, שאם תבטל אותה לא תשודר תכנית.

מוטי שקלאר: לדוגמה סדרה שעומדת בפתח, אנימציה על תקופת בית שני.

זבולון אורלב: אתה מדבר על תכניות עתידיות.

מוטי שקלאר: נכון.

מוטי שקלאר: כרגע יש לנו את חצי מהכסף לדוגמה ב- Matching למשל.

מוטי שקלאר: או, עוד דוגמה, סדרה אחרת שאנחנו מתכוונים לעשות על הספרות הישראלית.

מוטי שקלאר: לקחת מספר דברים מהספרות הקלאסית ולעבד אותם לדרמות בודדות.

זבולון אורלב: אלו תכניות הליבה, לא?

מוטי שקלאר: כן.

מוטי שקלאר: אלו תכניות הליבה העתידית.

מוטי שקלאר: אני אתן לך דוגמה מהתכניות שרצות היום ומצליחות כמו למשל "מי אתה חושב שאתה", מה שנקרא תכנית שורשים שרצה היום או "דיוקן" או תכניות סרטים דוקומנטריים, כל אלה הם פועל יוצא של וועדת התקשרות.

מוטי שקלאר: בעניין הזה זה דבר שצריך לעשות אותו בסוף היום כשנגיע לסוף של המקום הזה.

מוטי שקלאר: בעיניי גם זה ליבה.

מוטי שקלאר: צמצום עבודת העיתונאים ל- 4 ימי עבודה.

מוטי שקלאר: הסכם עבודה שמדבר על 4 ימים ועוד יומיים נוספים ולפעמים שלושה.

מוטי שקלאר: נצמצם אותם ל- 4 ימי עבודה.

מוטי שקלאר: זה משפיע על התוכן בסופו של דבר.

זבולון אורלב: משפיע גם מאוד על השכר.

זבולון אורלב: בעצם אתה מבטל להם את כל השעות הנוספות?

מוטי שקלאר: כן.

מוטי שקלאר: אתה לא עושה את זה בצורה חדה מדי ואתה מאפשר לעצמך לשחק עם העניין.

יהודית גילדי: בכמה זה יתבטא בכסף?

מוטי שקלאר: אם הולכים על הקצה של 4 ימי עבודה של עיתונאים זה 1.7 מיליון שקל.

מוטי שקלאר: אני אעביר לך אחר כך את כל הרשימה.

זבולון אורלב: אגב, אתם שוכרים מבנים או שכל הבניינים הם שלכם?

אריה שקד: אגף הגבייה יושב בבניינים שכורים, בראשון לציון ובבאר שבע ובירושלים.

אלכס מילר: והאולפנים?

אריה שקד: של רשות השידור והמדינה.

אלכס מילר: הבעלות שלכם?

אריה שקד: כן.

אריה שקד: זה לא לגמרי בעלות.

אריה שקד: זה פרויקט ענקי ואנחנו קשורים עם האוצר בעניין הזה.

אלכס מילר: בכמה כסף מדובר?

אריה שקד: זה לא ישחרר מקורות לטובת הבראת רשות השידור אלא רק לטובת הבנייה שלה מחדש כמבנה פיזי.

אלכס מילר: אבל אם אתה אומר שיש לך שלושה מקומות שאתה שוכר אותם, אם אתה מרכז אותם במקום אחד, אתה למשל מרכז אולפנים בתל אביב במבנה אחד.

זבולון אורלב: אני אחדד את השאלה שלו, הוא שואל שאלה טובה.

זבולון אורלב: האם סוגיית המבנים נבדקה גם כן במבחן שלכם, לראות אם ניתן לחסוך בסוגיה של שכירת מבנים?

אריה שקד: בדקנו, עובדים על זה מול מינהל מקרקעי ישראל, מול משרד האוצר – מינהל הדיור הממשלתי במטרה לכנס את כל יחידות רשות השידור בירושלים למבנה אחד, זה בזבזני כי אנחנו שוכרים חלקית את מתחם הלני המלכה ובחלק השני אנחנו בשכירות מוגנת, במטרה לכנס את מתקני רשות השידור למבנה אחד לא על הקרקע הכי יקרה במדינת ישראל – בקריה, אלא במקום אחר.

אריה שקד: הפעולה הזאת היא בטיפול אבל זה לא פרויקט של יום ולא של חודש, לזה צריך יועצים חיצונים שלפעמים אנחנו לא רוצים לקחת.

זבולון אורלב: נמשיך.

זבולון אורלב: מוטי שקלאר, בבקשה.

מוטי שקלאר: אני שוב אומר, שהיום יתכנס וועד המנהל ויכול להיות שבשל ההתקדמות שחלה במשא ומתן אין מקום להחיל חלק מהצעדים.

זבולון אורלב: מה עם הסוגיה של היועצים שיש לכם, המסקנה הייתה, שיש עודף התקשרויות עם יועצים חיצוניים, שעלותם גבוהה המאוד.

אריה שקד: ברשותך, אני אתייחס לעניין.

מוטי שקלאר: סליחה, אמור היה להיות כאן סגן המנהל הכללי לכספים שלנו, אבל הוא חולה ואריה שקד הכין שעורי בית.

אריה שקד: את הנייר הזה אני יכול להגיש אחר כך לוועדה.

מוטי שקלאר: אני אזהר במילים, כשמדברים על יועצים.

זבולון אורלב: אני מציע, שלא תאמר את זה.

מוטי שקלאר: כשמדברים על יועצים, צריכה להיות התייחסות לא מהמקום הזה אלא ממקומות אחרים, התייחסות בקצת יותר רצינית במובן שאתה לא יכול לייצר את הרפורמה בכל הדברים האחרים הנגזרים מזה ולהכין את עצמך בלי יועצים.

מוטי שקלאר: אין מה לעשות, אנחנו אומנם לא משרד הבטחון ששילם בערך 20 מיליון דולר לעשות את הרה-ארגון במשרד, גם אנחנו צריכים.

זבולון אורלב: כשיש קצוצים במשרדי הממשלה ראיתי, ואני אומר את זה גם מניסיון אישי, דבר ראשון היינו מקצצים במה שנקרא תקורות הנהלה, נסיעות לחוץ לארץ, רכבים, חופשות, בינוי, רכישות, הינו אומרים 5%, 10%, אגב הייתה שנה שבה עשינו עצירת נסיעות חוץ לארץ, לא נוסעים לחוץ לארץ.

מוטי שקלאר: אני יכול להגיד לך שיש עוצר נסיעות כבר הרבה מאוד זמן, ורק לנסיעות מבצעים נוסעים וגם הן באופן מדוד.

זבולון אורלב: בתכנית שלך אין קיצוץ בתקורות הנהלה.

מוטי שקלאר: לא הקראתי את זה כי דיברתי על התכניות.

מוטי שקלאר: חטיבת המינהל מקוצצת ב- 579,000 שקל.

מוטי שקלאר: הפחת כוח אדם זמני 1,5 מיליון שקל, כינוסים בחוץ לארץ – 60,000 שקל, חופשות מרוכזת 1,8 מיליון, בסך הכל בכל הרשות ובכל הדברים הנוספים מעבר לתכניות זה 3.3 מיליון.

זבולון אורלב: מה שנקרא קיצוץ בתקורות הנהלה.

מוטי שקלאר: כן, כל המרכיבים שציינתי, אין נסיעות לחוץ לארץ.

אריה שקד: אם תרשה לי, אני ישבתי עם סגן המנהל הכללי לכספים אתמול כדי לקבל את תמונת המקרו בעניין הזה.

אריה שקד: אני אתן בשני משפטים את הסקירה ההיסטורית.

אריה שקד: במרץ 2009 הוגשה תכנית קצוצים של הועד המנהל לוועד המנהל ברשות השידור, ואז קוצץ כמעט כל התוכן, הוא עומד ב- 2010 על 9 מיליון שקלים – זה כלום מתוך תקציב של 700 או 800 מיליון שקלים, תלוי אם בוחנים אותו מהיבט ההכנסות/הוצאות.

אריה שקד: הוכנה בעצם תכנית קיצוצים דומה לזו הקיימת.

אריה שקד: לאחר חתימת הסכמי הפרישה באפריל בשנה שעברה, מוסדות הרשות השעו את ביצוע תכנית הקיצוצים במטרה לקדם את המשא ומתן ולהתכנס להסכמי שכר והעסקה חדשים.

אריה שקד: ב- 2010 בבסיס התקציב הנחת היסוד בעבודה הייתה שכל מה שאינו שכר נרשם מראש בתקציב המקוצץ שכבר נרשם במרץ 2009.

אריה שקד: כך למשל תקציב הפתוח של הגוף הזה שזה - .

אריה שקד: in/out יש לו יותר ממיליארד וחצי שקלים והוא 7 מיליון שקלים שזה בקושי, בקושי הפלסטרים כשמצבו הטכנולוגי של הגוף ידוע.

אריה שקד: אנחנו הגוף האחרון שמשדר אנלוגית בטלוויזיה, ומצב של אולפני הרדיו ואולפני הטלוויזיה ידוע לכל.

אריה שקד: כך גם ההפקות החיצוניות קוצצו עד 9 מיליון שקלים וגם זה אמור לרדת בתכנית הקיצוצים אם היא תאומץ על ידי הוועד המנהל בישיבתו.

אריה שקד: ב- 1 במרץ גם זה צריך לרדת.

אריה שקד: לכן המסקנה של אנשי הכספים ברשות השידור, אנשי הכלכלה יחד עם המנהלים היא שבעצם אי אפשר להוריד בפעולות רשות השידור מבלי לפגוע בשכר.

אריה שקד: הייתה ההנחיה של הוועדה להביא לכאן הצעות שלא ייפגעו בשכר של העובדים.

אריה שקד: זאת מהסיבה המרכזית שהוצאות לשכר הן 55% מהכנסות רשות השידור.

אריה שקד: מטבע הדברים כל פגיעה בפעולות משפיעה על תפקוד העובדים, משפיעה על היקף ההעסקה שלהם ועל השעות שלהם.

אריה שקד: המקבילית הזאת היא כמעט בלתי אפשרית -לפגוע בפעולות ולפגוע בתכנים מבלי לפגוע בשכר.

אריה שקד: לשאלתך בעניין היועצים אני אומר, רפורמה בסדר גודל כזה של רשות השידור, ואני שותף בצוותי הרפורמה כבר תקופה ארוכה כך שאני יודע מה תרומת היועצים, ואני יכול להעיד על כל תרומה ותרומה.

אריה שקד: אפשר להתווכח על סכום כזה או אחר, אבל אי אפשר לעשות רפורמה כזאת כי המומחיות אינה מצויה בתוך רשות השידור.

אריה שקד: אני אתן דוגמה דווקא מתחום משאבי אנוש שלכאורה נראה הכי פשוט בעניין הזה.

אריה שקד: כשבאנו לגלות מהי התשתית במשאבי האנוש שלנו מבחינת הנתונים וההערכות שלנו להיכנס לרפורמה, והיה ויחתמו בעזרת ה' בשבוע הבא הסכמים להתחיל ברפורמה, אין לנו תשתית פיזית, וגם לא של נתונים להתחיל במהלך של פרישה של 700 עובדים.

אריה שקד: אז צריך לקחת חברה חיצונית שתכין את מסד הנתונים יחד עם חברה נוספת שתיתן ייעוץ, אני אתן את השם שלה אם צריך "אביב יישום" שתיתן ייעוץ לעובדים שאמורים לפרוש כדי לתת להם את הפתרונות האקטואריים, הפנסיוניים והכלכליים הטובים ביותר מבלי שאנחנו נהייה מעורבים, זה ממש ככה, כי לנו אין את הידע הזה.

אריה שקד: דובר רבות על חברת טסק, נכון שהבסיס הכלכלי והבסיס המבני החדש של הרפורמה ברשות השידור הם הצעות של חברת טסק שהניחה על שולחנה של רשות השידור.

אריה שקד: בתיקונים כאלה ואחרונים זה מבנה הרפורמה, אפשר לחלוק עליהן אפשר לדחות אותן.

אריה שקד: בסופו של דבר זה אומץ על ידי מוסדות רשות השידור וזה הבסיס לעבודה ברשות השידור בשלוש השנים האחרונות.

אריה שקד: כל היועצים ברשות השידור עברו את כל המבחנים ואת כל מבחני הביקורת, וכל הגופים הרלוונטיים אישורו את העסקת הגופים הללו.

אריה שקד: בלעדי הגופים הללו אני לא מניח שהיינו מגיעים ברמת מוכנות סבירה, ואנחנו לא מוכנים לגמרי כדי להגיע לרפורמה, ייקח לנו עוד זמן ואני מקווה שההערכות הזאת תושלם.

אריה שקד: בחלק מהמצבים הקטנו במעט את הפעילות של היועצים משום שהרפורמה קצת תקועה.

זבולון אורלב: כל היועצים שאתם מעסיקים קשורים ברפורמה?

אריה שקד: כן.

מוטי שקלאר: יש יועצים שקשורים בעיקר לתחום המשפטי.

אריה שקד: בגדול, גם טסק גם "אביב יישום" וגם חברת פילת.

זבולון אורלב: למה להעסיק יועצים מתחום המשפט אם יש לך יועצים משפטיים.

מוטי שקלאר: כי אתה לא יכול עם מספר היועצים המשפטיים שיש לך לטפל בסל הנושאים.

אריה שקד: אני אתן את התשובות, כי שאלתי את השאלות ושאלתי את היועצת המשפטית בעניין כדי לתת את התשובה.

אריה שקד: עד לפני כשלוש שנים רשות השידור מימנה 5.5 תקנים בפרקליטות המדינה שטיפלו בענייני רשות השידור.

אריה שקד: לפני כשלוש וחצי שנים הפרקליטות הודיעה לרשות השידור שמהיום ואילך היא לא מטפלת יותר בענייני רשות השידור.

אריה שקד: העניינים עברו לשמחתנו ליועצים משפטיים טובים שמטפלים בענייני רשות השידור.

אריה שקד: התוצאות ניכרות בבתי המשפט.

אריה שקד: רשות השידור צריכה מומחים בתחומים שונים של ייעוץ משפטי כדי לטפל בבעיות.

אריה שקד: כמו תביעה ייצוגית של מאות מיליונים בעניין כתוביות לחרשים.

אריה שקד: הערוצים המסחריים הגיעו להסכמים, רשות השידור לא הצליחה להגיע להסכמים בתביעה הייצוגית הזאת ומדובר בעשרות מילוני שקלים.

אריה שקד: אם לא יהיה היועץ הטוב ביותר בעניין הזה רשות השידור לא תוכל לעמוד בתביעות המשפטיות הללו.

אריה שקד: רשות השידור גם לקחה יועצים משפטיים כדי לסכם את הסכמי השכר מול היועצים המשפטיים המצוינים שלקחו העובדים גם כן ברפורמה, זה סביר, זה מותר וזה בסדר.

גדי בן יצחק: מכיסם, יחי ההבדל הקטן.

אריה שקד: גם רשות השידור לוקחת מכיסה גם כן.

אריה שקד: זה בסדר וזה הדדי ואני לא מדבר על המקורות.

אריה שקד: אם אתה רוצה שייקחו את זה מכיס אחר אז לא יהיה.

אריה שקד: אני אומר את המספר הכללי ואת הנייר אני אתן לוועדה.

אריה שקד: בסופו של דבר משנת 2007 ועד ל- 2010 הוציאה רשות השידור קרוב ל- 9 מיליון שקלים על יועצים שחלק זה מתוכנן ולא כל הסכום הוצא במלואו.

אריה שקד: רוב הסכום הוצא לחברת טסק שהעסקתה ירדה לפרופיל נמוך מאוד.

זבולון אורלב: לשלוש שנות תקציב.

אריה שקד: שלוש שנות תקציב.

אריה שקד: 2007 ועד 2010 כולל 2010.

אריה שקד: חלק מהסכומים עדיין לא הוצאו, זה תלוי בקצב הרפורמה.

אריה שקד: את הנייר הזה אני אמסור לוועדה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: אני מבין שנציג אגף התקציבים לא הגיע.

זבולון אורלב: אתה מייצג גם אותו?

אסדי דיאא: ביקשו למסור כי בישיבה הקודמת ביקשת לבדוק אם ניתן לפרוס את החובות.

אסדי דיאא: מה שביקשו למסור שהבקשה ניתנת לשקילה.

אסדי דיאא: מוכנים לשקול אותה אבל במסגרת הרפורמה.

זבולון אורלב: אם הבנתי נכון אתה אומר, ככל שיחתם הסכם הרפורמה הסוגיה של ה- 100 מיליון גם היא נתונה להידברות, אבל לא כנושא נפרד.

אסדי דיאא: כן.

צבי גרזון: זה מה שאמרנו תמיד.

צבי גרזון: רוצים לשים לנו יד על הצוואר.

גדי בן יצחק: תשובת האוצר, זה שאגף התקציבים שבא עם המכתבים האלה - -

זבולון אורלב: אגב, את התשובה הזאת גם אני קיבלתי.

זבולון אורלב: אני לא המתנתי לישיבה הזאת היום וגם את התשובה הזאת קיבלתי בצורה חד משמעית.

זבולון אורלב: שאלתי ונניח שהחתימה על הרפורמה מתמהמהת, מה יהיה?

זבולון אורלב: אני מניח כשהעובדים יראו את בחודש הבא תלושי השכר שלהם ב- 1 לחודש, אני מציע לך לנסוע לחוץ לארץ אפילו בנסיעה פרטית, הרי תהייה מהומה ברשות השידור כשהעובדים יראו את התלושים.

רן אפרתי: יש כבר כאלה שראו.

רן אפרתי: ואני אגיד לך במה מדובר, 3,700 שקל במקום 20,000 שקל.

זבולון אורלב: אני חושב שאמרתי דברים ברורים בנוגע לגובה הקיצוצים שאני רואה.

רן אפרתי: אגב זה הרבה יותר מ- 50%.

צבי גרזון: זה אצל העובדים ולא אצל המנהלים.

צבי גרזון: אגב, לא אצל בעלי האחוזים הגבוהים.

זבולון אורלב: אני יודע.

זבולון אורלב: אני חושב שהוועדה אמרה כאן דברים מאוד מאוד ברורים.

זבולון אורלב: אחד הדברים הראשונים שהוועדה אמרה בצורה מאוד ברורה שקיצוצים בהיקפים האלה לא מקובלים.

רן אפרתי: אבל הם עושים את זה בפועל.

זבולון אורלב: אני מניח שתהייה מהומה רבתי ברשות השידור.

זבולון אורלב: שאלתי שוב את משרד האוצר, תכף יבוא המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה שלדעתי זה הנושא העיקרי עליו הוא צריך לדבר, שלא יקרה שמה שעגנון אומר "שעד שבאה הנחמה יוצאת הנשמה", זה הפחד העיקרי, עד שתבוא הנחמה של הרפורמה בינתיים תצא הנשמה של רשות השידור ותהייה זכרונה לברכה חס וחלילה.

זבולון אורלב: זה חלק מהדאגה ואמרתי בישיבה הראשונה שזו התזה, שהעיצומים האלה הם עיצומים מעכבי רפורמה, לא מזרזי רפורמה.

רן אפרתי: הקיצוצים.

זבולון אורלב: הקיצוצים שבעקבותיהם יש את העיצומים.

זבולון אורלב: התיקון שלך נכון.

זבולון אורלב: כלומר הקיצוצים שבאים בעקבות הדרישה הלגיטימית והחוקית של משרד האוצר, אני יכול לא להסכים לקיצוץ כזה אבל צריך לומר שזו דרישה חוקית, לגיטימית על פי החוק הקיים היום.

זבולון אורלב: בעקבות הדרישה הלגיטימית של משרד האוצר רשות השידור נאלצת להציע קיצוצים ובעקבות הצעת הקיצוצים יש הפחתה בשכר העובדים, ובעקבות הפחתה בשכר העובדים יש עיצומים, בעקבות העיצומים כנראה, ואמרתי כבר בדיון הקודם ושונה מיושב ראש וועדות אחרות וחברי כנסת אחרים שאפילו יצאו נגדי על ההודעה הזאת, לי יש חשש גדול מאוד מקריסת רשות השידור.

מוטי שקלאר: דיברתי על קיצוץ של 5% מהנהלה, אתמול או שלשום הוצאתי מכתב, שבו ביקשתי מכולם קיצוץ של 10% מהברוטו.

זבולון אורלב: אתה מבקש או שאתה מבצע?

מוטי שקלאר: את אלה שאני יכול לחייב אני מחייב, את ההנהלה אני מחייב גם אם פורמלית אני לא יכול לחייב אותם, זה ממני ומטה.

מוטי שקלאר: זה בהקשר את זה.

זבולון אורלב: אפשר יהיה לקבל את הרשימה ואני אפרסם אותה, של אלה שסירבו ומתחבאים אחרי מחויבות משפטיות.

אריה שקד: הם קיבלו אתמול את המכתבים עם אפשרות להשיב תוך 7 ימים.

מוטי שקלאר: צריך להבין שמשפטית שאני פורמלית לא יכול לחייב, היות שכל חוזה זה בנפרד, אני לא יכול לחייב אותו.

זבולון אורלב: כדאי לך להפר את החוזה, תרוויח הרבה כסף.

מוטי שקלאר: מוסרית ידרוש מהם.

מוטי שקלאר: מי שלא יענה נדע לטפל בעניין.

זבולון אורלב: אני מציע לך להתיר את החוזה איתו.

זבולון אורלב: מי שלא מוכן תתיר את החוזה איתו, אגב לכל אחד יש מחליף.

מוטי שקלאר: זו התשובה שנתתי לשאלה שנשאלתי, צריך לקחת את זה בחשבון.

זבולון אורלב: לכל אחד יש מחליף, ואני מחזק את ידייך לנקוט צעד מנהיגותי בעניין הזה.

מוטי שקלאר: אני אלך בעניין הזה עד הסוף.

מוטי שקלאר: בשל ההתקדמות שכן מסתמנת בשלושת הימים האחרונים, הדרישה שקיבלנו מהיועץ המשפטי, אנחנו נדרשים לפי החלטת החוק לפי החלטת היועץ המשפטי של הממשלה והממונה על השכר, לבצע את המנגנון של שכר חלקי שאומר שאם אדם נוקט בעיצומים לא נשלם לו את מלוא שכרו בהתאם לעיצומים שהוא נקט.

מוטי שקלאר: את זה כרגע אנחנו משהים ולא מיישמים.

מוטי שקלאר: כדאי לקחת את זה בחשבון כי אני כן חש שישנה התקדמות מסוימת.

מוטי שקלאר: לגבי הנתון שרן אפרתי העלה, אני חושב שאריה שקד התייחס לנתון, אני חושב שהנתון לא בדיון מדויק בשיעורי הגודל שהוא ציין.

אריה שקד: אתמול בדקתי את זה באגף השכר ברשות השידור, דיווחי השעות של טכנאי הרדיו הגיעו אלי ב- 18 לחודש אחרי שהם נבדקו על ידי מנהל שירותי ההנדסה, המחלוקת הייתה בפערים שבין סידורי העבודה, הנהלת הרשות פרסמה סידור עבודה מסוים לטכנאי הרדיו, ועד העובדים פרסם סידור עבודה אחר.

אריה שקד: טכנאי הרדיו עבדו על פי סדרי העבודה שהם פרסמו ודיווחו שעות על פי סידור העבודה הזה.

אריה שקד: הפער הזה הוא די ניכר ואני לא רוצה לציין באחוזים.

אריה שקד: ישבו ובדקו את הפערים הללו והכינו את הטופס שבו השעות שאינן שנויות במחלוקת.

אריה שקד: השעות הללו הגיעו אתמול לאגף הכספים והן ישלמו במקדמה בשבוע הראשון של חודש מרץ.

זבולון אורלב: חבריי העובדים, יש לנו את התשובה של ההנהלה, יש לנו את תשובתו של משרד האוצר.

זבולון אורלב: אולי אפשר לדעת עכשיו מה קרה עם העובדים.

זבולון אורלב: יש פתיחות, יש נכונות?

זבולון אורלב: דני זקן אתה רוצה לפתוח?

אריה שקד: מגיע לו ברכות, הוא נבחר ליושב ראש אגודת העיתונאים בירושלים.

דני זקן: תודה על הברכות.

דני זקן: אתה שואל על ההתקדמות, שנתיים וחצי של דיונים פחות או יותר, אני יכול לדבר מנקודת העיתונאים שמנהלת את המשא ומתן בשם העיתונאים של הרשות.

דני זקן: עשינו די הכל והרבה ולא לומר הכל, כדי לקדם את זה כמה שיותר מהר.

דני זקן: אני הספקתי השנה לנסוע לחוץ לארץ ולחזור והרבה לא קרה, קרה אבל לא הרבה.

דני זקן: לגמרי לא מובן למה זה לא הגיע לידי מיצוי.

דני זקן: אני לא רוצה להגדיר אשמים אבל בהחלט יש מצד האוצר איזה גרירת רגליים בשלבים מסוימים.

דני זקן: אתה רוצה לשבת ואומר נשב כל יום, אני מפנה את לוח הזמנים שלי ואת לוח העבודה שאריה מדבר עליו, אז בסדר זה פעם בשבוע, פעם בשבועיים.

דני זקן: זה קצת בעייתי מהבחינה הזאת ולא ברור לי למה זה נסחב כל כך הרבה.

דני זקן: אבל יש גם בשורות טובות בעניין הזה, אנחנו עומדים לשבת היום ולסגור פערים, אני מקווה אחרונים, יש עדיין על מה לדבר.

דני זקן: יש עוד כמה ישיבות ואני לא יודע להגדיר את הזמן אבל זה בהחלט מתקדם.

דני זקן: אני כן רוצה להגיב בנושא הקיצוצים.

דני זקן: להעביר את העובדים העיתונאים ל- 4 ימי עבודה, חוץ מעניין השכר שיהפוך אותנו למקבצי נדבות כמעט, אני מדבר על השידור ועל השידור ברדיו בוודאי וגם בטלוויזיה.

דני זקן: למה אנחנו מביאים אחרי זה את רשות השידור?

דני זקן: למה יחזרו האנשים?

דני זקן: מי שבוודאי נמצא ברדיו וגם בטלוויזיה לא יהיה לו יותר לאן.

דני זקן: צריך לראות - - -

זבולון אורלב: אמרתי שלא צריך להפיל, זה כבר ייפול לבד.

דני זקן: אתה ציטטת את עגנון אז אני אתן את המשל של הסוס, בסוף הוא ימות אם תפסיק להאכיל אותו.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: הטכנאים בבקשה.

רן אפרתי: כבר למעלה מחודש וחצי לא ישבו איתנו.

זבולון אורלב: אני שואל מה קרה מיום ראשון?

רן אפרתי: אני אומר שלא קרה כלום כי לא ישבו איתנו.

צבי גרזון: זה בעניין הרפורמה, זאת הכוונה נכון?

זבולון אורלב: ובעניין העיצומים קרה משהו?

רן אפרתי: כן, ישבנו לפני כמה שבועות.

זבולון אורלב: שאלתי אם מיום ראשון קרה משהו.

רן אפרתי: מיום ראשון לא דיברו איתנו.

רן אפרתי: אף אחד לא דיבר איתנו, אף אחד לא פנה אלינו, למרות שאני ניסיתי לגשש.

זבולון אורלב: אני מאוד לחוץ בזמן.

זבולון אורלב: הישיבה הזאת נקבע למסגרת של שעה ואנחנו יושבים כבר שעה ועשר דקות ומחכה לי ישיבה אחרת שאני צריך לנהל.

זבולון אורלב: תמנה עורב, מאיזה וועד את?

תמנה עורב: וועד האקדמאיים.

תמנה עורב: אני דווקא רוצה להתייחס לדברים של מר מוטי שקלאר.

זבולון אורלב: קרה משהו מיום ראשון?

תמנה עורב: הצענו כל מיני הצעות בסיעור מוחות שמר מוטי שקלאר קרה לעשות.

תמנה עורב: יש הצעות למשל להשבית רכבים צמודים של כל מיני עובדים, כתבים, עיתונאים שנוסעים מהבית לעבודה ומהעבודה לבית, או לחלופין להוריד להם את 'הדלקן', זאת אומרת שאפשר לחסוך בהוצאות הדלק של העובדים האלה.

תמנה עורב: זו הצעה אחת ולחלופין גם לבדוק את הקריטריונים לקבלת רכבים צמודים.

תמנה עורב: דבר נוסף, קריטריונים למתן טלפונים ניידים, אלה אולי קיצוצים קטנים שלא - - -

זבולון אורלב: את כרגע מעלה רעיונות שלכם שאחרים יקצצו.

זבולון אורלב: לא זאת השאלה ששאלתי אותך, על זה דיברנו בפעם הקודמת.

זבולון אורלב: גם לי יש אורך רוח, גם לי יש קווים אדומים, אי אפשר לבזבז כאן את הזמן של כולם, על זה דיברנו בפעם הקודמת.

זבולון אורלב: ביקשנו לעשות ישיבת מעקב כדי לדעת אם לכם יש רעיונות חדשים לגבי עצמכם.

תמנה עורב: אין לנו יותר ממה לקצץ, אין לנו יותר ממה לקצץ מעבר למה שקצצנו.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: הישיבה הזאת היא ישיבת מעקב והיא לא ישיבת התפלספות.

תמנה עורב: תודה רבה לך.

זבולון אורלב: יצחק שבו, יושב ראש ועד משולב מטה, האם קרה משהו מיום ראשון?

יצחק שבו: לא קרה כלום, אבל אני רוצה להציע הצעה.

יצחק שבו: בפעם שעברה הצעתי להוציא את השלב הראשון של הרפורמה לדרך וזה קשור לאוצר וזה לא מסתדר.

יצחק שבו: אבל עכשיו כשלב ביניים יש לי הצעה מעשית יותר שתכניס הרבה כסף.

יצחק שבו: כרגע אנחנו מדברים על 1,800, 1,900 עובדים ברשות השידור.

יצחק שבו: אני שומע פה מפי המנהל הכללי שהולכים לקצץ תכניות וסגירת אולפנים.

יצחק שבו: האם אפשר להוציא את האנשים שנכנסו בשנתיים האחרונות שהם כ- 200 עובדים?

יצחק שבו: להפריש אותם.

זבולון אורלב: ההצעה הזאת עלתה בפעם הקודמת, ונדחתה על ידי הממונה על השכר ואגף התקציבים, מכיוון שהוא אמר שהפרישה - - -

יצחק שבו: אני לא מדבר על פרישה.

יצחק שבו: הוא מדבר על העובדים שנכנסו בשנה וחצי, שנתיים אחרונות, האם לא ניתן לקיים את רשות השידור במקום עם 1,800 עובדים עם 1,650 עובדים?

יצחק שבו: יש לי הערה נוספת ברשותך, לגבי הדירוג המשולב, אני מייצג 450 עובדים, מאז אפריל ועד שחתמנו על הסכם הפרישה ועד עצם היום הזה התקיימה איתנו אולי פגישה אחת בנושא השלב השני של הרפורמה.

זבולון אורלב: ברוך אסקרוב, יושב ראש וועד העיתונאים, קול ישראל תל אביב.

זבולון אורלב: קרה משהו מיום ראשון?

ברוך אסקרוב: במסגרת הזאת אנחנו רק התבשרנו רק על גל הקיצוצים החדש שאנחנו צריכים להתכונן אליו.

ברוך אסקרוב: אנחנו גם גיבשנו עמדה מתנגדת.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: היות ויש לנו כאן בעיה עם הזמן אני רוצה קודם כל לקדם בברכה את המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, אייל גבאי, ולאחל לו באמת הצלחה כי התוועדנו בכמה ישיבות לבעיות העצומות שעכשיו ניצבות בפניך, אני מניח שלא ידעת על כולן כשהסכמת לקבל את התפקיד, כי אם היית יודע לא בטוח שהיית מסכים לקבל על עצמך את עול המשימה הזאת.

זבולון אורלב: דע לך כמי שקצת בקי במינהל הציבורי זה אפילו יותר קשה מלפתור את הבעיות של גוש קטיף.

זבולון אורלב: אבל הואיל ששם עשית מעשה ראוי אני אישית תולה תקווה.

זבולון אורלב: והואיל וראש הממשלה החליט להטיל עליך, הוא לוקח על עצמו אחריות מיניסטריאלית, הוא לוקח על עצמו אחריות מיניסטריאלית לדעתי משום שהוא מצא איש ביצוע ראוי בשירות המדינה כדי שהבעיות תיפתרנה.

זבולון אורלב: אני רוצה לתמצת את הנושא כי אנחנו תוך 7 דקות צריכים לסיים את הישיבה.

זבולון אורלב: אתה בוודאי יודע שהממשלה הקודמת העבירה בקריאה ראשונה הצעת חוק לשינוי מבנה רשות השידור שעברה פה אחד בכנסת הקודמת, הוא הושלם כיוון שהדיונים על הרפורמה לא הושלמו.

זבולון אורלב: כל הזמן אומרים לנו שהדיונים על הרפורמה מתקדמים, אבל כפי שדיווח מהמנהל הכללי של רשות השידור, הבעיה העיקרית היא סוגית הגמישות הניהולית שלא נפתרת.

זבולון אורלב: למרות שהעובדים לטענתם עשו וויתורים מפליגים כדי להגיע לרפורמה עד כדי פיטורי למעלה מ- 700 עובדים.

זבולון אורלב: במקביל למהלך החקיקה והרפורמה נכנס עוד משהו, שבעיניי הוא עניין צדדי, הואיל והרפורמה לא הושלמה רשות השידור פועלת במתכונת גירעונית של 1 מיליון שקל בשנה מתוך תקציב של 700 או 800 מיליון.

זבולון אורלב: כנדרש בחוק, אני מדגיש כנדרש בחוק, דרש אגף התקציבים מרשות השידור להיות מאוזנת, כי החוק מחייב את הרשות להיות מאוזנת.

זבולון אורלב: רשות השידור החליטה על שורת קיצוצים.

זבולון אורלב: הקיצוצים האלה הם קיצוצים הביאו לידי כך שעובדים בדירוגים מסוימים כמו וועד הטכנאים יורדים בשכרם עד לסדר גודל של 50%, דבר שנראה לנו דבר לא ראוי מהיום למחר.

זבולון אורלב: הם גרמו לכך שלא רק וועד הטכנאים אלא גם וועד העיתונאים והטלוויזיה החליטו על עיצומים.

זבולון אורלב: השאלה האם העיצומים האלה מקדמים את הרפורמה, כלומר הדרישה להיות מאוזן וכתוצאה מכך ההודעה של ההנהלה על שורת קיצוצים, כתוצאה מזה העיצומים, האם הם מביאים ומקדמים את הרפורמה או מרחיקים את הרפורמה?

זבולון אורלב: אני בדעה שהם עלולים להרחיק את הרפורמה, כי כשעסוקים בקרב קטן לא עסוקים בקרב הגדול.

זבולון אורלב: אני יודע שיש מי שחושב שהדברים הפוכים ואלו ואלו כנראה דברי אלוקים חיים.

זבולון אורלב: הבעיה כרגע שיש לנו חברי הכנסת דאגה עמוקה שעד, כמו שציטטתי את עגנון, "עד שתבוא הנחמה תצא הנשמה".

זבולון אורלב: כלומר כבר לא יצטרכו לסגור את רשות השידור אם הדיונים על הרפורמה מתמהמהים.

זבולון אורלב: כרגע אין קיצוצים או שכרגע אין קיצוצים מספקים.

זבולון אורלב: העובדים יקבלו את המשכורות בשבוע הבא וכנראה תהייה מהומת אלוקים, הספקים כנראה לא יקבלו את כל התשלומים ואז אולי מישהו יגיש בקשה לפירוק.

זבולון אורלב: כלומר אנחנו נדבר בסופו של דבר על רשות השידור שהתמוטטה ויצטרכו להקים אותה מחדש, וכל אחד מבין מה המשמעות.

זבולון אורלב: נראה לנו שאין ראיה לאומית רחבה שרואה את כל התמונה.

זבולון אורלב: אנחנו אגב פנינו לשר האוצר וליושב ראש ההסתדרות, יושב ראש ההסתדרות החליט להיכנס לעניין אבל הוא קבע ישיבה ל- 18 במרץ, החשש שעד ה- 18 במרץ הכל ימות.

זבולון אורלב: בקשתנו היא באמת להיכנס לעובי הקורה כדי לנסות לפתור את הבעיה.

זבולון אורלב: הכנסת לא פותרת בעיות אלא רק מפקחת על הרשות המבצעת שהיא תעשה את המוטל עליה.

זבולון אורלב: אני מכיר היטב את חלוקת העבודה בינינו.

זבולון אורלב: עד כאן.

זבולון אורלב: אמור את דברייך בקצרה ואנחנו מסיימים.

אייל גבאי: תודה רבה.

אייל גבאי: זה באמת בקצרה.

אייל גבאי: תיקון אחד קל, לא הסכמתי, זה לא עניין של הסכמה כי כשראש הממשלה קורה לך לחדרו ומודיע לך זה חלק מהתפקיד.

זבולון אורלב: אתה אמון על האמירה "כופים אותו, עד שאומר רוצה אני".

אייל גבאי: זה קרה השבוע.

אייל גבאי: אתמול קיימתי את הפגישה הראשונה בעניין רשות השידור, אני מגיע לנושא "טבולה ראשה" לוח חלק.

אייל גבאי: פגשתי את הממונה על התקציבים וכמו שכולנו יודעים בלי משרד האוצר והמעורבות העמוקה שלו העניין לא ייפתר.

אייל גבאי: הממונה על התקציבים ואני שיתפנו פעולה במגוון תפקידים, עשינו הרבה מאוד דברים יחד ואני מאמין שגם כאן נוכל לעשות מעשה.

אייל גבאי: דיברתי עם המנהל הכללי של הרשות ואני באמת מתכוון בימים הקרובים, כמי שהוא לוח חלק, להיפגש עם כל הנוגעים בדבר ועם כל מי שנמצא בפריפריה כדי להבין את נקודת השקפתו של כל אחד.

אייל גבאי: כמו שהיושב ראש ציין יש את העניין המידי כרגע של של כן קיצוצים לא קיצוצים, ויש את המה עושים לטווח הארוך, חקיקה, ההסכמים החדשים וכדומה.

אייל גבאי: את כל אלה נצטרך לפתור.

אייל גבאי: הזמן באמת קצר.

אייל גבאי: בלי התגייסות מכל הצדדים זה לא יקרה ואסור שעל דרך ברירת המחדל נגיע לתוצאה שאף אחד לא רוצה בה.

אייל גבאי: לכן אני לא מתכוון לתת לתהליך להתנהל על דרך של ברירת מחדל אלא לנהל אותו.

זבולון אורלב: אני מוכרח לומר לך שמכל הדיונים שאנחנו קיימנו הבעיה היא לוח זמנים.

זבולון אורלב: אני יודע ואני מכיר אותך ואני יודע שתפעל בלוח זמנים מזורז.

זבולון אורלב: אני מתפלל שלוח הזמנים יאפשר לך באמת לאפשר גיבוש הרעיון טרם שנכנסים למצב של קומה שבה יש תרדמת.

זבולון אורלב: אני רק מציע לך לשקול ואני לא אומר לך לעשות את הדבר הזה, להכריז כרגע על הקפאה לפחות של עשרה ימים כדי שתוכל לדבר וללמוד את העניין.

זבולון אורלב: אנחנו בתחושות מאוד מוטרדות, מאוד מודאגות שהאירועים יוצאים מכלל שליטה.

זבולון אורלב: זאת הבעיה שאנחנו מרגישים.

אייל גבאי: צריך לזכור שהמושג של הקפאת תהליכים שמסתובב בחלל האוויר, זה לא יקרה בעשרה ימים, כשזה יקרה זה יהיה אירוע מכונן שאני לא יודע מה יהיה אחריו.

אייל גבאי: גם אם זו החלטה מאוד מז'ורית.

אלכס מילר: הערה קצרה.

אלכס מילר: אני רק מבקש שכשאתם עושים ראיה ברפורמה הכללית אני הייתי מבקש לבחון אפשרות, דיברנו כאן לפני שהגעת על העניין של בדיקת הכנסת פרסומות במסגרת כמו שקיימת בגלי צה"ל, אולי עג שלוש דקות, אולי זו יכולה להיות אפשרות להזרמת כספים נוספים.

אלכס מילר: כך שלא הכל צריך להגיע מהמדינה.

אלכס מילר: אולי לאפשר את המודל שגלי צה"ל פועלים על פי נוסחה מסוימת ולאפשר גם ברדיו וגם בטלוויזיה הציבורית.

אלכס מילר: זה יכול לעזור וגם לא יפריט אותה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: מר גבאי אני קודם כל מעריך שהגעת למרות שזה לשלוש דקות, אבל הצהרתך כאן מאוד חשובה.

זבולון אורלב: קיבלת ברצון או שלא ברצון את האחריות לטפל במשבר החמור שמאיים על קריסת רשות השידור.

זבולון אורלב: אבל לא רק במשבר אלא לקדם את הרפורמה.

זבולון אורלב: אגב כל הדיווחים הם שחסר חלקים מצומצמים, כי תמיד התוספת השולית היא הבעייתית בסוף.

זבולון אורלב: מתי לפי דעתך וועדת החינוך, התרבות והספורט, אגב הראיתי לכולם שבתקנון היא הממונה על שידור, תוכל לקרוא לך כדי לדווח על ההתפתחויות.

זבולון אורלב: שלושה ימים, שבוע, עשרה ימים?

אייל גבאי: אני מציע שנדבר בתחילת שבוע הבא.

זבולון אורלב: בסדר גמור.

זבולון אורלב: אנחנו נסכם.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את ההצהרות של הצדדים, אני לא רוצה לחזור עליהם, אנחנו נתמצת את זה.

זבולון אורלב: הוועדה חזרה על דאגתה בדבר החשש לקריסת רשות השידור עד אשר יוסכם על הרפורמה.

זבולון אורלב: הוועדה קידמה בברכה את הודעתו של המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה בדבר לקיחת האחריות לטפל מטעם ראש הממשלה במשבר ולקדם את החתימה על הרפורמה.

זבולון אורלב: יושב ראש הוועדה יעמוד בקשר עם המנהל הכללי בלוח זמנים קצר, בתחילת השבוע הבא, על מנת לתאם את המועד החדש כדי שהכנסת תוכל לקבל דיווח על ההתקדמות.

זבולון אורלב: הסיכום מקובל.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.