ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 199, 2010-03-08 12:15

אופיר אקוניס: שלום רב, נמשיך את תקנות הנתיבים המהירים (אופן החיוב בתשלום אגרה ואכיפת תשלומים).

אופיר אקוניס: הגענו לסעיף 8, לא כולל סעיף 8.

אופיר אקוניס: חוה, בבקשה.

חוה ראובני: מועדי תשלום

לפי העניין: (1) נגבה חיוב לפי הסכם באמצעות כרטיס חיוב - המועד הקרוב ביותר למועד החיוב שבו נפרעים תשלומים לפי אותו כרטיס חיוב;

לפי העניין: (3) נגבה החיוב מתוך פיקדון – מיד לאחר מועד יצירת החיוב;

אתי בנדלר: לדעתי, צריך להיות כאן מועד תשלום נוסף, והוא בעת הכניסה לנתיב מהיר.

חוה ראובני: לדעתי, במצב שכבר בוצע תשלום בכניסה, אין חיוב.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על מועד, כאשר הדגש, שדרישת התשלום בחשבון שנשלח לפי סעיף 4.

אתי בנדלר: אחד מהשינויים שסוכם עליהם בעת הדיונים בוועדה זה שיובהר, שתהיה אפשרות לשלם אגרה גם בעת הכניסה לנתיב המהיר.

חוה ראובני: זה כתוב בחוק.

אתי בנדלר: עכשיו כשמדובר על מועדי תשלום עלול מאן דהוא להבין שמא בתקנות שכחו את האפשרות הזו.

אתי בנדלר: השאלה, אם לא ראוי להבהיר- -

כרמל שאמה-הכהן: אפשר להבהיר בתחילת המשפט.

חוה ראובני: אני מסתכלת בסעיף 3ב לחוק – 2: האגרה בעד אותה נסיעה שולמה מראש או שולמה במהלך הנסיעה בנתיב המהיר.

חוה ראובני: השאלה מה האמירה בתקנות תוסיף על מה שכבר כתוב בחוק.

אתי בנדלר: נאמר שככל שיש צורך, עוד נדבר על זה בינינו, תיתוסף כאן פסקה שתאמר זאת מפורשות.

אתי בנדלר: אני רוצה להביא לתשומת לב חברי הוועדה, שאתמול יצר קשר עוזרו של חבר הכנסת מקלב עם עו"ד ניר ימין, וביקש לאפשר תשלום אגרה גם בעת יציאה מנתיב מהיר.

אתי בנדלר: הבהרת לו שזה בלתי אפשרי, לפי המצב?

ניר ימין: הוא אמר שיעביר לוועדה פנייה – ליו"ר הוועדה, ליועצת המשפטית של הוועדה.

ה: לא ראיתי.

חוה ראובני: בנוסף, החוק אומר שיש איסור על נהיגה בנתיב המהיר אלא אם כן יש או אמצעי זיהוי על פי הסכם או שולם מראש או במהלך הנסיעה או יש פטור.

חוה ראובני: חלופה של תשלום בסוף הנסיעה לא קיימת, מה עוד שאין כניסות לנתיב באמצע, אז אין סיבה לעשות את זה.

חוה ראובני: מי שיכול לשלם בסוף, יכול לשלם גם בהתחלה.

חוה ראובני: גברת בנדלר ביקשה להסביר את ארבע החלופות שפורטו.

חוה ראובני: אפשרות ראשונה זה שבהסכם שימוש יש כרטיס חיוב, כרטיס אשראי, והמועד לתשלום הוא המועד הקרוב ביותר של הגבייה באותו כרטיס חיוב.

אתי בנדלר: ככל שיש צורך, כדאי להכניס הגדרה של כרטיס חיוב, כפי בחוק כרטיסי חיוב.

אתי בנדלר: יש כאן יותר מדי חיובים, אז כשמדובר על כרטיס חיוב, שיהיה ברור שזה מה שידוע בלשוננו ככרטיס אשראי.

חוה ראובני: בסדר.

חוה ראובני: זה מנגנון תשלום אחד.

חוה ראובני: מנגנון אחר יכול להיות הוראת קבע כלשהי, ואז יהיה מועד תשלום לפי אותו הסכם, ושהוא בכל מקרה יהיה עם דיליי של 15 יום בין מועד היווצרות החיוב, דהיינו יום הנסיעה, לבין מועד הגבייה.

חוה ראובני: כאשר יש מנגנון של פיקדון, שמופקד בידי בעל הזיכיון, הגבייה תהיה מיידית, וחיוב לא הסכמי, שבדרך כלל מדובר על פיצוי והחזר הוצאות ואגרה, למי שנוסע שלא כדין, בלי להסדיר את האגרה באחת הדרכים החוקיות לכך - 30 יום מיום משלוח החשבון.

יהודה דורון: מה קורה עם ציבור הנכים?

אופיר אקוניס: ציבור הנכים יהיה פטור, זה בסעיף 18.

אופיר אקוניס: אפשר לגשת להצבעה.

אופיר אקוניס: מי בעד?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד – רוב

אופיר אקוניס: הסעיף אושר.

אופיר אקוניס: בבקשה.

חוה ראובני: 9.

חוה ראובני: אופן הפעלת הסמכויות על ידי בעל הזכיון

חוה ראובני: (1) אופן השימוש באמצעי הזיהוי והתנאים להעברת אמצעי הזיהוי בין כלי רכב;

חוה ראובני: (3) הסכום המיזערי שצריך להימצא בפיקדון, משלוח הודעה למנוי במקרה שפחת הסכום בפיקדון מן הסכום המיזערי והתנאים הצריכים להתקיים בטרם יחויב מנוי בפיצוי והחזר הוצאות במקרה שלא נמצאו די סכומים בפיקדון לכיסוי החיוב;

חוה ראובני: (5) מתן פטור לחייבים מתשלום אגרה אם משך הנסיעה בנתיב המהיר עלה על משך הזמן שנקבע לגבי אותו נתיב מהיר, בטור ב' בתוספת השניה;

חוה ראובני: (7) כל נושא אחר הנוגע להפעלת סמכויותיו של בעל הזיכיון מכח החוק ותקנות אלה.

חוה ראובני: למעשה, הרשות הממונה היא הגורם המתווך בין הסכם הזיכיון והחוק שמעגן הוראות מתוך הסכם הזיכיון לבין בעל הזיכיון; בעל הזיכיון מחויב על פי ההסכם, ועכשיו אנחנו גם מכניסים את זה לתקנות, את החובה שלו לפעול על פי הנחיות בעל הרשות הממונה בסדרת הנושאים האלה.

אתי בנדלר: ככל שהרשות הממונה נותנת הוראות בעניינים האלה, אכן בעל הזיכיון יצטרך למלא אחריהן, אבל אין כאן הנחיה חד משמעית מנדטורית לרשות הממונה ליתן הוראות בדברים האלה, וככל שהיא לא תיתן הוראות, בעל הזיכיון יהיה חופשי לנהוג לפי מיטב הבנתו, ואני חושבת שצריך לחייב כאן את הרשות הממונה לקבוע הנחיות בנושאים האלה; לא להשאיר את זה לשיקול דעתה.

חוה ראובני: תפקידי הרשות הממונה הם – אני בסעיף 2ד(ג3) – לתת הוראות לבעל הזיכיון לעניין אופן ההתקשרות בינו לבין מנוי בהסכם, תנאי הסכם ואופן אכיפתו וכן לקבוע כל תפקיד אחר שיוטל על הרשות הממונה.

חוה ראובני: יש לו חובות: לפקח- -

אתי בנדלר: יש כאן נושאים במגוון רחב יותר מאשר הנושאים המנויים בסעיף המסמיך, ואני חושבת שבכל אחד מהנושאים האלה, שהם נושאים חשובים, הרשות תהיה חייבת ליתן הוראות.

חוה ראובני: יש מצבים שזה לא נחוץ, כי אין שאלות פרשניות בהקשר של איך ממלאים את זה ומה התפקידים, והמחוקק ניסה בחקיקה הראשית לקבוע באותם נושאים- -

אתי בנדלר: לפחות לגבי פסקאות (5) ו-(6), שנכנסו בהתאם להנחיית הוועדה, אני חושבת שהוועדה, אם היא הנחתה את המשרד להתייחס לנושא הזה, אי אפשר להשאיר את זה לשיקול דעתה של הרשות, ברצותה תיתן הנחיות, ברצותה לא תיתן הנחיות, אלא צריכים להבטיח שאכן יינתנו הנחיות או הוראות בנושא הזה.

אתי בנדלר: אני חושבת שצריך להיות: הרשות הממונה תיתן הוראות ביחס להפעלת סמכויות בנושאים אלה, ובעל הזיכיון ימלא אחריהן.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני היושב ראש, מאחר שאנחנו מצביעים סעיף-סעיף, ולי יש פה הצעה אחרת מטעם ששה חברי כנסת של הוועדה לגבי סעיף 18, ואם לא תתקבל הצעה אחרת, אנחנו מתכוונים להתנגד לתקנות, אני לא יכול להמשיך להצביע אלא אם כן נדון בסעיף 18; אני מתנגד לכל הסעיפים, אם השינוי בסעיף 18 לא יתקבל.

כרמל שאמה-הכהן: איך אפשר לפתור את הבעיה?

אופיר אקוניס: אני לא יודע.

אופיר אקוניס: נגיע לסעיף 18, ונראה מה עמדת הממשלה בנושא זה.

אופיר אקוניס: העמדה שלנו היתה מאוד ברורה.

כרמל שאמה-הכהן: אז בואו נצביע על סעיף 18, ואז נוכל להתקדם.

אופיר אקוניס: זה לא נהוג.

אופיר אקוניס: אתה רוצה להתנגד לשאר הסעיפים?

אופיר אקוניס: אי אפשר לדלג עכשיו על סעיפים.

אופיר אקוניס: אנחנו הבענו את דעתנו, אני חשבתי שהדבר נכון, ושר התחבורה מסכים לכך שגם הרכב הדו גלגלי וגם רכבי הנכים יוכנסו לרשימת הפטורים.

אופיר אקוניס: אנחנו נגיע לכך בסעיף 18.

אופיר אקוניס: אי אפשר לערבב כרגע.

אופיר אקוניס: זאת היתה העמדה, וזאת היתה גם עמדת שר התחבורה.

אופיר אקוניס: זאת עמדת חברי הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע אם אני אשאר פה עד סעיף 18, אבל זה לגבי ההצעה לגבי סעיף 18.

אופיר אקוניס: זה רכבי נכים ודו גלגלי, מצטרפים לפטורים.

אופיר אקוניס: אמרנו את זה גם בישיבה הקודמת, הדבר הוזכר על ידי שר התחבורה.

אופיר אקוניס: אני מתכוון להצביע בעד.

אופיר אקוניס: אני יכול להצביע לבד, ואז נוצר רוב, אין בעיה.

אופיר אקוניס: אם הממשלה תגייס רוב ותפיל את הצעת חברי הוועדה כולם, אז אין בעיה.

אתי בנדלר: אם אתה נמצא כאן לבד, יש רוב.

אתי בנדלר: אבל אם חבר הכנסת שאמה הולך- -

אופיר אקוניס: נדע מה לעשות.

אופיר אקוניס: אם אני אראה שאני לא ברוב, לא אעלה את זה.

אופיר אקוניס: עמדת יו"ר הוועדה הובעה, עמדת שר התחבורה.

אופיר אקוניס: זאת עמדת הוועדה.

אורי מקלב: אין אפשרות לדרוש מהם, שתהיה אפשרות לשלם בסוף היציאה?

אתי בנדלר: הם הסבירו שלא.

אתי בנדלר: אני העליתי את בקשתך בפני הוועדה.

אורי מקלב: ההסבר הוא טכני או מהותי?

אתי בנדלר: הטכניקה נקבעה בשל מהות.

אתי בנדלר: האמת היא שאפשר היה לכאורה לקבוע להרחיב מעבר לחוק, אבל הם אומרים שטכנית גם לא ניתן לעשות את זה.

אתי בנדלר: הטוב ביותר הוא שהם יסבירו את עצמם.

חוה ראובני: חבר הכנסת מקלב, לנתיב הזה יש רק כניסה חוקית אחת, ולכן כל מי שרוצה לשלם בלי הרשמה מראש ובלי הסכם, לשלם על אתר במועד הנסיעה, זה היינו הך אם הוא משלם בהתחלה או בסוף מבחינתו, כי הוא עובר דרך שער אגרה עם בוטקה לתשלום בכניסה.

חוה ראובני: אין מצב שכניסה אחרי השער הזה היא אסורה; ממילא הוא לא יכול חוקית להגיע לעמדת תשלום ביציאה בלי שהוא היה בעמדת תשלום בכניסה.

חוה ראובני: לכן מהותית גם אין תועלת לאף אחד מלשים בוטקה ביציאה, חוץ מלעכב את היציאות.

יצחק זוכמן: לשים בוטקה ביציאה ייצור מצב שאולי לא כדאי להקים את כל הפרויקט, כי הוא ייצור פקק כזה, שחבל לעשות את זה.

יצחק זוכמן: זה נתיב אחד צר.

יצחק זוכמן: במילא משלמים בכניסה; חבל לשים גם ביציאה.

אורי מקלב: הוא יוכל להביא את האסמכתא שהוא שילם?

חוה ראובני: ודאי.

חוה ראובני: יש צילום של כלי הרכב גם בכניסה וגם ביציאה, שמאמת את המעבר בשתי הנקודות ואת מניעת הבריחה.

חוה ראובני: יש רק קטע של פיזית ממילא שאפשר לברוח בדרך.

אורי מקלב: אבל תהיה לו הוכחה שהוא שילם בכניסה.

חוה ראובני: כן, הוא מצולם.

אורי מקלב: יש חשבונית?

אורי מקלב: כלומר אפשר יהיה לברר את זה?

חוה ראובני: יש חשבונית.

אופיר אקוניס: קיבלתי כמה מהפניות שלך לגבי הבעייתיות.

אופיר אקוניס: אני רואה שהנושא מעסיק אותך גם כיושב ראש הוועדה לפניות הציבור.

אופיר אקוניס: אנחנו נקיים פה ישיבה מיוחדת בנושא הגבייה בכביש 6.

אופיר אקוניס: אני מקבל אליי, חוץ מההפניות שלך אליי, אנחנו מקבלים ישירות כל הזמן פניות בעניין כביש 6, מר זוכמן.

אופיר אקוניס: התשובה תצטרך להתקבל מהחברה המפעילה.

אופיר אקוניס: אני לא יודע אם נספיק את זה בשבוע וחצי שנותרו לנו עד היציאה לפגרה, אבל ועדת הכלכלה לא יכולה שלא לקיים את עצמה כמי שקשובה לרחשי לב הציבור, וזה מה שהטריד, אני מניח, את חבר הכנסת מקלב כתוצאה מעשרות פניות.

אופיר אקוניס: ביקשתי ממנהלת הוועדה לקבוע ישיבה בנושא הזה.

אתי בנדלר: ב-23 בפברואר ניתנה החלטה על ידי ועדת הערר לפי חוק כביש ארצי לישראל, שבו נמתחה ביקורת נוקבת על החברה בגין פעולותיה במסגרת ההוצאה לפועל נגד אנשים שחייבים.

אופיר אקוניס: מה הבקשות לשינויים?

אתי בנדלר: אני מבקשת שבתקנה 9, אם לא לגבי כולה, לפחות לגבי חלק מהנושאים הכלולים בה, ואני מדברת על פסקות (5) ו-(6), יש להטיל חובה על הרשות הממונה ליתן הוראות בנושא הזה.

חוה ראובני: תקנה 9 עניינה לא ברשות הממונה אלא בבעל הזיכיון.

אתי בנדלר: אז נוסיף את תקנה 9א לצורך העניין.

יערה למברגר: החוק מסדיר את תפקידי וסמכויות הרשות הממונה.

יערה למברגר: אני מסתכלת על מכלול התקנות לעומת החוק.

יערה למברגר: סעיף 2ד מדבר על תפקידי הרשות הממונה.

יערה למברגר: התקנות, להבנתי, לא מרחיבות בעניין הזה.

אתי בנדלר: אני לא בדקתי.

אתי בנדלר: את רוצה לומר שאין סעיף שמכוחו ניתן- -

יערה למברגר: לא.

יערה למברגר: בחוק סמכות התקנת התקנות מאוד רחבה.

יערה למברגר: אני חושבת שסעיף 2ד(ג), שהופנינו אליו, הוא שמגדיר את תפקידי הרשות הממונה.

יערה למברגר: אני חושבת שכן ניתן פה מענה לתת הוראות לבעל הזיכיון.

יערה למברגר: זה סעיף רחב.

אתי בנדלר: אתן לך דוגמה, נניח שהוועדה תשתכנע שאכן יש לפטור מתשלום מי שנכנס לכביש מהיר, ומשך הנסיעה שם עלה על זמן שאתם מציעים בתוספת השנייה – הוועדה תקבל או לא תקבל את משך הזמן.

אתי בנדלר: לצורך העניין, נניח שהרשות הממונה לא תיתן הנחיה, אז בכל זאת יחייבו את הנוסע בתשלום האגרה?

יערה למברגר: לפי סעיף 2ד(ג1), תפקידי הרשות הממונה זה, למשל, לפקח על פעילותו של בעל הזיכיון ובכלל זה על אופן הפעלת הנתיב המהיר ועל קיום הוראות הדין; להבנתי, גם לפקח ולתת הוראות בעניין.

אתי בנדלר: כלומר אם היא לא תשתמש בסמכותה, התרופה שתעמוד לרשות הנוסע היא להגיש בג"ץ נגד הרשות הממונה, וכל זה ויכוח כדי לא לחייב אותה לקבוע הוראות בעניין.

יערה למברגר: זה לא משהו קריטי, בעיניי.

חוה ראובני: אנחנו לא מתנגדים לחייב את הרשות.

חוה ראובני: לטעמנו, זה מיותר.

אופיר אקוניס: אז נוסיף את התוספת שהציעה היועצת המשפטית.

אתי בנדלר: אני לא רוצה חלילה לפגוע ברשות הממונה על כביש 6, אבל כשמצטברת כל כך הרבה ביקורת נגד הזכיינית של כביש 6, ואני לא שומעת שהרשות הממנה עושה מעשה בעניין, אולי בכל זאת יש מקום לחייב את הרשות הממונה לעשות מעשה.

אתי בנדלר: הנוסח ישונה באופן שהרשות הממונה תיתן הוראות מזמן לזמן בנוגע לנושאים המפורטים בפסקה (1) עד (7), ובעל הזיכיון ימלא אחר הוראות אלה.

אתי בנדלר: ככל שיהיה צורך, זה יתפרש על שתי תקנות- -

אופיר אקוניס: תנסחו את זה לאחר מכן.

אופיר אקוניס: אנחנו מסכימים על הרעיון.

אופיר אקוניס: מי בעד?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד – רוב

אופיר אקוניס: תודה.

לאה ורון: מדובר בפסקאות (1) עד (7).

אודי אדירי: הכוונה היא שאם הנסיעה מעל 11 דקות, זה יהיה פטור מתשלום?

אופיר אקוניס: אישרנו את הסעיף.

אופיר אקוניס: תקיימו את ההידברות הזו לגבי הניסוח אחר כך.

אופיר אקוניס: נעבור ל-10.

חוה ראובני: 10.

חוה ראובני: עיכוב, גרירה, פינוי ואחסנה

חוה ראובני: לא נפרע החיוב כאמור בתקנת משנה (א), רשאי פקח להורות לנהג לפנות את הרכב ממקום הימצאו לדרך שיורה לו, ואם סירב לפנות כאמור, רשאי פקח, באמצעות גורר מורשה כמשמעותו בסעיף 70א(ג) לפקודת התעבורה, לגרור את הרכב ולפנותו למקום אחסנה; לעניין זה, "מקום אחסנה" - מקום לאחסנת כלי רכב סמוך לנתיב מהיר, שאישרה הרשות הממונה.

חוה ראובני: פקח שעיכב יציאת רכב מנתיב מהיר או טיפל בפינויו למקום אחסנה -

חוה ראובני: (2) יגרום להבאת הנהג ונוסעי הרכב או מי מהם, למקום שעוברת בו תחבורה ציבורית, אם אין בידם אפשרות להגיע אליו בכוחות עצמם.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על אפשרויות של בעל הזיכיון במצב שנוסע בנתיב רכב שיש בגינו חוב חלוט.

חוה ראובני: האפשרויות מדורגות, כאשר בשלב ראשון נותנים הזדמנות למי שנוסע באותו רכב לפרוע את החיוב, וגם אם הוא לא חייב, ושאחר כך יתחשבן עם החייב האמיתי- -

לאה ורון: כתוב פה: במזומן, וכתוב: באמצעי תשלום אחר.

חוה ראובני: אם הרשות הממונה תאשר, למשל, כרטיס אשראי- -

אתי בנדלר: זה צריך להיות: במזומן, בכרטיס חיוב או באמצעי אחר.

לאה ורון: אולי אפילו בצ'ק.

לאה ורון: הרי אנשים לא הולכים עם סכומים גדולים במזומן.

חוה ראובני: הצ'ק, לעולם אי אפשר לדעת אם הוא ייפרע.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על אדם שיש לו חוב חלוט.

אופיר אקוניס: אז כרטיס אשראי.

אתי בנדלר: אז זה יהיה במזומן, בכרטיס חיוב או באמצעי תשלום אחר שאישרה הרשות.

אתי בנדלר: מה עם תקנת משנה ב?

חוה ראובני: עכשיו מדברים על מצב שהוא לא שילם.

חוה ראובני: מדובר על חוב חלוט, מדברים על אחרי מועד הגשת עררים וכו'.

חוה ראובני: במצב כזה אנחנו אומרים שיש אפשרות לדרוש מהנהג לצאת מהנתיב.

לאה ורון: מה זה "לדרך שיורה לו"?

חוה ראובני: טכנית זה מעשה אפשרי רק במקטע אחד של הכביש.

חוה ראובני: ואם הוא מסרב, מדברים על אפשרות פינוי.

חוה ראובני: ההנחה היא שמי שיש לו חוב חלוט והוא לא משלם, וכשתופסים אותו ואומרים לו: יש לך חוב חלוט, תסתלק, וגם אז הוא לא יוצא, אז קמה לבעל הזיכיון אפשרות לפנות אותו, ואם מפנים, צריך לשים את הרכב איפשהו.

חוה ראובני: הפינוי והאחסון כרוך בעלויות שבהם צריך מטבע הדברים לשאת החייב.

חוה ראובני: כמובן, אין להפעיל את הסמכויות האלה, כאשר נמצא ברכב- -

אופיר אקוניס: עד לאן הוא יורה לו?

חוה ראובני: הכוונה היא לדרך.

חוה ראובני: הוא צריך לשלוח אותו למקום שהוא יכול לנסוע בו.

אתי בנדלר: בקשר לתקנת משנה ד, מה זה "לא ישוחרר"?

אתי בנדלר: למה?

אתי בנדלר: בעצם אתם עושים זכות עיכבון על הרכב בשל חוב חלוט?

אתי בנדלר: זה לא חסר פרופורציה?

חוה ראובני: מדובר על מישהו שמשתמש בנתיב, הוא חייב.

חוה ראובני: הוא נכנס פעם נוספת, אחרי שבשימוש הקודם הוא נשאר חייב.

אתי בנדלר: חוב חלוט יכול להיות גם בסכום של עשרות בודדות של שקלים במקרה הרע.

אתי בנדלר: יכול להיות שיש חוב חלוט, שהחייב לא יודע עליו.

אתי בנדלר: יכול להיות גם שהוא חולק על כך שיש חוב חלוט.

חוה ראובני: חוב חלוט בהגדרה זה אחרי שלב שיכול לחלוק על החוב.

אתי בנדלר: את מכירה את ההחלטה שניתנה על ידי ועדת ערר בעניין היי-ווייס?

אתי בנדלר: אזכיר מתוך פסק הדין, ההחלטה המפוארת הזו, שבין היתר כותב יו"ר ועדת הערר שם, שהוא נלאה מלהעיר שוב ושוב בשורת החלטות, שפועלים בתיקי הוצאה לפועל, בלי שחוב הפך להיות חוב חלוט, ושוב הוא נותן עוד החלטה ועוד החלטה, ומצפצפים על החלטותיו, בלשון בני אדם.

אודי אדירי: יכול לשלם, ואם לא רוצה לשלם, יכול לנסוע לדרך שהפקח יורה לו.

אודי אדירי: אם הוא לא רוצה לנסוע לדרך שהפקח יורה לו, רק אז גוררים לו את הרכב, ואז אומרים לו: כשבאת לשחרר את הרכב, תשלם את החוב.

אתי בנדלר: השלבים טובים, וטוב שהם מדורגים.

אתי בנדלר: עדיין אני חושבת שיכול להיות פער אדיר בין סכום החוב החלוט לטענת החברה, שיכול באמת להיות בגין נסיעה אחת, שיש עליה מחלוקת, ויכול להיות עניין של מקסימום 20 שקלים - כל הסנקציה הזאת, שאסור לשחרר רכב כלוא – אני לא צריכה להגיד מה ערך רכב, לבין זכות העיכבון כאן.

אתי בנדלר: מה מקור הסמכות לכך, גב' ראובני?

חוה ראובני: אני מפנה לסעיף 4ד(ד): הוא רשאי לפנות אותו.

אתי בנדלר: אבל אנחנו מדברים על זכות בכליאה של הרכב עד שישלמו את כל הסכומים הנדרשים.

חוה ראובני: אנחנו שואבים את זה מדיני העיכבון הכלליים.

אתי בנדלר: אני מציעה למחוק את הפסקה הזאת.

אתי בנדלר: מה עמדת משרד המשפטים בעניין הזה?

אתי בנדלר: בחנתם את הסוגייה?

יערה למברגר: אני חושבת שצריך למחוק את הפסקה הזו, ולהשאיר את הסעיף ללא פסקת משנה.

אופיר אקוניס: אז מה עושים?

אתי בנדלר: תקנת משנה (ב) נשארת.

אתי בנדלר: יש כבר סנקציה חריפה, שמפנים את הרכב למקום אחסנה.

אתי בנדלר: זה קיים.

יערה למברגר: יש גם סעיפים אחרים בתקנות.

יערה למברגר: יש פה מכלול שלם.

יערה למברגר: הסעיף לא עומד לבדו, לכן אני לא חושבת שאפשר לומר שאין סנקציות ועזרים לאכיפת ההוראות.

חוה ראובני: פינו את הרכב, לקחו אותו למקום אחסנה.

חוה ראובני: רבע שעה אחר כך בעל הרכב מגיע ופשוט לוקח אותו משם?

חוה ראובני: יהיה צריך לרדוף אחריו בשביל הכסף?

אתי בנדלר: בצירוף הפיצוי והחזר הוצאות וכל אלה – אני לא יודעת על אילו סכומים אתם מדברים.

חוה ראובני: סכומי הפיצוי והחזר הוצאות מפורטים בתוספת.

אתי בנדלר: אולי כדאי להגיע לשם כדי לראות על מה אנחנו מדברים, על היחס בין אלה לאלה.

חוה ראובני: על הגרירה, למשל, מדובר על 150 שקל, ועל האחסנה ליום – 50 שקלים.

חוה ראובני: גרירה מאדום-לבן ברשות המקומית, חניה, עולה הרבה יותר מהסכומים שנקובים פה.

אתי בנדלר: אני מציעה להסיר.

אתי בנדלר: מקור הסמכות לא ברור לי לתקנת המשנה הזאת.

חוה ראובני: להפנות לכביש 6, שהחקיקה לא מדברת על אופן הפעולה, אותו נוסח חקיקה ראשית מוביל לאותו נוסח בחקיקה- -

אתי בנדלר: יכול להיות, לא בדקתי, ואני לא בטוחה ששם יש סמכות.

אתי בנדלר: ייתכן שאם פעם אחת אישרנו בטעות, לא צריכים לחזור על הטעות שוב.

אופיר אקוניס: נאמץ את עמדת היועצת המשפטית ואת עמדת משרד המשפטים, ונמחוק את סעיף ג.

חוה ראובני: אז באילו תנאים משתחרר הרכב מאחסנה?

אופיר אקוניס: זאת השאלה.

אודי אדירי: אני מבין את מה שאת אומרת לגבי החוב.

אודי אדירי: גם בחנייה לא מחייבים אותך לשלם את הקנס, אתה יכול לערער, אבל מי שצריך לגרור לא יגרור, אם אחרי שהוא גרר, את הוצאות הגרירה לא יקבל חזרה.

יערה למברגר: זה לא מדויק.

יערה למברגר: יש סעיפים אחרים שמדברים על זה.

יערה למברגר: בוא לא נהפוך את זה לאבסורד.

יערה למברגר: אני מדברת על הסעיף של פיצוי והחזר הוצאות, תקנה 11, 7 ו-8, כלומר לזה ניתן מענה בחוק ובתקנות.

יערה למברגר: תקנת משנה ג, שהולכת מעבר לכך, ומדברת על תשלום מלוא החוב החלוט, כולל פיצוי והחזר הוצאות, יכול להיות שלא קשורים בכלל לעניין העיכוב והגרירה, זה הסעיף שבו מדובר, וזה לא הופך לאבסורד את עצם הגרירה והחזר הוצאות הגרירה.

חוה ראובני: ומה עם שהוא יפקיד ערובה, בדומה לסעיף 11ג לחוק המטלטלין?

חוה ראובני: אמנם אנחנו לא בעיכבון, לפי השיטה הזאת.

לאה ורון: ולדרישה להפקדת ערובה יש סמכות?

חוה ראובני: סעיף 11ג לחוק המטלטלין- -

אתי בנדלר: אני מציעה לדלג כרגע על 10.

אופיר אקוניס: גם אני מצטרף לשאלה, מה עושים?

אופיר אקוניס: אז נדלג על 10.

אופיר אקוניס: אגב, הנתיב, מר זוכמן, אני לא רואה שהוא בבנייה.

יצחק זוכמן: כרגע לא.

יצחק זוכמן: זה על מנת שנשלים אותו.

אופיר אקוניס: הנייר מחיש את עבודת בניית הכביש?

אופיר אקוניס: זה כבר חצי שנה עומד כמו פיל לבן.

אודי אדירי: לפני כשבועיים הושגה הסכמה עם הזכיין לגבי המשך הפרויקט, בין הממשלה לזכיין.

אודי אדירי: כרגע מבחינת הזכיין, המחויבות ברורה.

אודי אדירי: הזכיין כרגע הוא בהליכים אחרונים של סגירה מול המממנים.

אודי אדירי: אנחנו מקווים שתוך שבוע זה ייגמר.

אודי אדירי: מבחינתנו, הגענו להסכמות עם הזכיין.

נחמיה קינד: התאריך לסיום ההקמה הוא 20 באוקטובר.

אופיר אקוניס: נדלג על 10 עד שנמצא פתרון, מגיעים ל-11, בבקשה.

חוה ראובני: חיוב בפיצוי והחזר הוצאות (א) חייב יחויב בפיצוי והחזר הוצאות לבעל הזיכיון בעד כל אחד מאלה: (1) נסיעה בנתיב מהיר בניגוד לחוק או לתקנות אלה, לרבות בלא הסכם תקף, מבלי שחל פטור על נסיעתו או מבלי ששולמה האגרה מראש או במהלך הנסיעה; (2) אי פירעון של חשבון במועד תשלומו; (3) לא נמצאו די סכומים לכיסוי החיוב של חייב בעל פיקדון; (4) מעשה שעשה החייב ושיש בו כדי למנוע זיהוי רכב או אמצעי זיהוי או למנוע חיוב באגרה או למנוע אכיפת החוק ותקנות אלה; (5) שימוש באמצעי זיהוי בניגוד להוראות ההסכם; (6) כניסה או יציאה מהנתיב המהיר שלא בנקודות שנקבעו לכך; (7) טיפולו של בעל הזיכיון בעיכוב רכב לפי החוק ותקנות אלה; (8) גרירת רכב שעוכב ופינויו; (9) כל יום שאוחסן בו רכב שפונה.

חוה ראובני: (ב) נשתנה מענו של מנוי, והוא הודיע על כך לבעל זיכיון או למשרד הפנים, בתוך 30 ימים מיום השינוי, או הודיע על כך לרשם החברות, לרשם העמותות או לרשם האגודות השיתופיות, לפי העניין, בתוך התקופה הקבועה לכך בדין – לא יחוייב בפיצוי והחזר הוצאות בשל אי פרעון במועד של חשבון שנשלח למענו הישן, בין יום שינוי המען ליום מתן הודעתו כאמור.

חוה ראובני: אנחנו כאן מדברים על האכיפה של חוק נתיבים מהירים ושל התשלומים, אכיפה אזרחית.

חוה ראובני: אנחנו מדברים כאן על מה שמכונה לציבור בהקשר, כפי שיש קנסות, אלה עילוי לפיצוי והחזר הוצאות, שנשאבים מסעיף 3א לחוק.

חוה ראובני: אלה הנסיבות המפורטות, שבהן יידרש פיצוי והחזר הוצאות, כאשר בתוספת השלישית יש הסכומים שאנחנו מציעים לייחס לכל אחת מהעילות האלה.

לאה ורון: כלומר זה סך הכול ה-60 שקלים או ה-20 שקלים, כמפורט בתוספת השלישית – גם הפיצוי וגם החזר ההוצאות?

חוה ראובני: כן.

חוה ראובני: הסכום הכולל.

חוה ראובני: כמובן, תקנת משנה ב מדברת על המצב שבו יש איחור בקבלת החשבונות וכו' בגלל שינויי מען.

אופיר אקוניס: טוב.

אופיר אקוניס: הערות?

אופיר אקוניס: אם אין הערות, נצביע.

אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 11?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד – רוב

אופיר אקוניס: אושר.

אופיר אקוניס: נמשיך, 12.

חוה ראובני: 12.

חוה ראובני: סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות יהיו כמפורט בתוספת השלישית לגבי כל נתיב מהיר, בצירוף מס ערך מוסף, כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו – 1975 4).

חוה ראובני: בעל הזיכיון ישלח לאדם החייב בתשלום פיצוי והחזר הוצאות שאיננו מנוי הודעת תשלום, ועל הודעה זו יחולו תקנות 4 עד 6, בשינויים המחוייבים.

חוה ראובני: חייב זכאי לשלם פיצוי והחזר הוצאות בסכום מופחת לפי התוספת השנייה בשל העילה שבתקנה 11(א)(1), פעם אחת בלבד, ובלבד ששילם בתוך 30 ימים מיום שנשלח אליו חשבון; בחשבון שישלח בעל הזיכיון לחייב הזכאי לשלם סכום מופחת כאמור, יפרט את העילה לחיוב בפיצוי והחזר הוצאות, את סכום הפיצוי והחזר ההוצאות המלא ואת הסכום המופחת.

יהודה דורון: מניסיון, קורה מצב ששולחים מכתב, והוא לא מגיע ללקוח.

יהודה דורון: אני מציע, שאם מחייבים מישהו, שזה יהיה מכתב רשום, לפני נקיטת צעדים.

חוה ראובני: כך אומרת תקנה 5ב.

אופיר אקוניס: מצוין.

אופיר אקוניס: מי בעד?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד – רוב

אופיר אקוניס: אושר.

אופיר אקוניס: 13.

חוה ראובני: 13.

חוה ראובני: עדכון סכומים ושינוים

חוה ראובני: "המדד החדש" - המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון; "המדד היסודי" - המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם, ולענין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה - המדד שפורסם בחודש פברואר 2006.

אתי בנדלר: אתם לא מתכוונים לזה ברצינות.

חוה ראובני: אנחנו מתכוונים לזה ברצינות, כי זה נסמך על חוזה הזיכיון במועד שבו נחתם חוזה הזיכיון.

חוה ראובני: התקנות האלה מונחות על שולחן הכנסת, וכל התמחור וכו' נעשה כבר ב-2007.

חוה ראובני: ההבדלים זניחים בהתחשב במדדים שהיו.

אתי בנדלר: אני הייתי מעדיפה שתציגו בפני חברי הכנסת בתוספת הראשונה או בתוספת השלישית סכומים מעודכנים, ותכתבו שהסכומים יהיו מעודכנים למועד שבו הוועדה מאשרת את התקנות האלה, או המדד הבסיסי יהיה מדד ינואר 2010.

אתי בנדלר: את אומרת שזה שינויים זניחים.

אתי בנדלר: יכול להיות שאת צודקת, אבל חברי הכנסת יתבקשו לאשר סכומים, שהם לא יודעים מהם הסכומים הרלוונטיים כרגע.

אתי בנדלר: איני יודעת מתי התקנות יאושרו, מתי הן ייכנסו לתוקפן.

אתי בנדלר: אנחנו אומרים שתחילתן של תקנות אלה, בהתאם למה שאתם מציעים, במועד הפעלתו של הנתיב המהיר, בהתאם להוראות סעיף 2 לחוק.

אתי בנדלר: איני יודעת מתי הן יופעלו לראשונה.

אופיר אקוניס: 20 באוקטובר 2010, זה מה שנאמר כאן.

חוה ראובני: נאמר לי פה שההפרש בין מדד פברואר 2006 למדד הנוכחי הוא 11 אחוז.

חוה ראובני: אז אם אנחנו מדברים על אגרת הבסיס, שהיא 5 שקלים, ההבדל הוא של 55 אגורות.

אתי בנדלר: סכום של מחצית השקל החדש יעוגל כלפי מעלה, זה יהיה כמה?

אתי בנדלר: ששה שקלים במקום חמישה שקלים.

אופיר אקוניס: בסדר, אפשר לחיות עם זה.

אופיר אקוניס: תמשיכי לקרוא, בבקשה.

חוה ראובני: סכום שעודכן כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב; סכום של מחצית השקל החדש יעוגל כלפי מעלה.

חוה ראובני: בעל הזיכיון יגיש לרשות הממונה, לצורך הבדיקות האמורות בתקנת משנה (ג), לא יאוחר מ-45 ימים לאחר שנדרש לעשות כן, את מלוא הנתונים והתחזיות לענין פעילויות הגבייה והאכיפה, לרבות עלויות, הכנסות מאכיפה והיקף סרבנות התשלום.

חוה ראובני: כאן אנחנו מדברים על זה שפיצוי והחזר הוצאות זה לא אמור להיות מקור הכנסה ורווח לזכיין, אלא רק לכסות את עלויות הגבייה.

חוה ראובני: הרשות הממונה עוקבת, והזכיין חייב לתת לה את הנתונים, ולהמליץ בפני השר על שינויים בסכומים האלה, בהתאם לממצאים.

אתי בנדלר: הערה לתקנת משנה ד: אני מציעה להוסיף: לא יאוחר מ-45 ימים לאחר שנדרש לעשות כאן, ובכל 1 באפריל לגבי השנה שהסתיימה ב-31 בדצמבר של השנה החולפת.

אתי בנדלר: דהיינו אני רוצה שהרשות הממונה תערוך בדיקה שוטפת מדי שנה, לוודא שבאמת לא מדובר כאן על מקור להכנסות נוספות, בחסר.

חוה ראובני: אין לנו התנגדות.

אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 13?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד – רוב

אופיר אקוניס: סעיף 13 אושר.

אופיר אקוניס: בבקשה.

חוה ראובני: 14.

חוה ראובני: הודעת בעל זיכיון לרשות הרישוי

אופיר אקוניס: אחרי חמש נסיעות?

חוה ראובני: זה מה שקובע החוק, סעיף 4ב.

חמד עמאר: אחרי יום אחד תשלחו כבר?

אודי אדירי: אין פה אופציה חוקית לנסוע ולשלם אחרי, כלומר אתה אמור או להיות מנוי או לשלם בכניסה.

אודי אדירי: זה חמש פעמים שנכנסת, ובחרת לא לשלם.

אודי אדירי: זה לא כמו כביש 6, שהצטבר לך.

אודי אדירי: זה שיש שם בוטקה, אתה מתעלם ממנו ונוסע.

חמד עמאר: חמש נסיעות, זה נראה לי מעט מדי.

אופיר אקוניס: גם אני חושב כך.

יהודה דורון: אני רוצה להזכיר פה משהו חשוב.

יהודה דורון: אני לא מדבר על הנכים שיהיו פטורים, אני מדבר על נכים שיהיה להם קושי – אין להם כיסא גלגלים, והם לא יהיו פטורים, שלא ייווצר מצב, שאנחנו לוקחים רגליים של אדם, כי אדם כזה לא יוכל לנסוע בתחבורה ציבורית, וצריך לחשוב איך מגנים על אותם נכים, שלא לוקחים להם את רשיון הרכב, כי זה הרגליים שלהם.

חוה ראובני: בכביש הזה, בניגוד לכביש 6, אין מצב שמקבלים חשבון ואז משלמים.

חוה ראובני: מי שרוצה להשתמש בכביש הזה, ונכה שצריך להשתמש בכביש הזה, והוא תלוי כל כך ברכב – או שיירשם מראש; הרישום לא כרוך בדבר – לא בעלויות ולא בזמן, ודרך האינטרנט, דרך הטלפון או בבוטקה בכניסה לכביש הוא יכול להירשם.

חוה ראובני: או ישלם בבוטקה, ואנחנו מדברים על מישהו שמפר באופן שיטתי, חמש פעמים הוא נסע באופן לא חוקי, בניגוד לחוק, בלי לעשות הסכם.

יהודה דורון: צריך למצוא דרך לא להעניש את אותו אדם נכה, שזה הרגליים שלו.

יהודה דורון: את לא לוקחת לאדם בריא את הרגליים.

יהודה דורון: צריך למצוא ענישה אחרת.

שמעון יאיר: יש כאלה עם כיסא גלגלים, שהם פטורים.

יהודה דורון: אלה שהם לא עם כיסא, הם לא פטורים, אבל יכול להיות מצבו קשה, ואני רוצה למצוא דרך, שהוא לא ייענש, אחרת הוא לא יוכל לתפקד.

אתי בנדלר: בנושא הזה אני חייבת לומר שאל"ף, הנושא הזה, בגין כמה נסיעות ניתן יהיה לעכב חידוש רשיון רכב, נקבע בחקיקה הראשית.

אתי בנדלר: היו על כך הרבה מאוד ויכוחים.

אתי בנדלר: בהצעת החוק, נדמה לי, דובר על שתי נסיעות, ובסופו של דבר דובר על חמש נסיעות.

אתי בנדלר: עניין שני, תקנה 14 עניינה בהודעת בעל הזיכיון לרשות הרישוי, אבל לא ניתן לבצע את זה מבלי שנמסרת הודעה גם לבעלים הרשום של רשיון הרכב, וזה בא לידי ביטוי בתקנה 15, לכן כדאי לראות את כל התמונה בנושא הזה, שקצת מרככת.

אופיר אקוניס: אז תקראי, בבקשה.

חוה ראובני: 15.

חוה ראובני: המצאת הודעה בדבר אי חידוש רשיון

חוה ראובני: הודעה לפי תקנת משנה (א), תישלח 90 ימים לפחות לפני מועד החידוש -

חוה ראובני: מטעם רשות הרישוי - בדואר רגיל.

חוה ראובני: על המצאת ההודעה יחולו הוראות תקנה 5(ב) ו-(ג), בשינויים המחויבים.

חוה ראובני: דהיינו אנחנו מדברים על מצב שכאשר בעל הזיכיון, נוצר מצב שבו הוא זכאי לעכב רשיון רכב, הוא מודיע אל"ף לרשות הרישוי, ובי"ת, גם הוא וגם רשות הרישוי מודיעים לבעל הרכב בהתרעה של 90 יום מראש, כך שהאדם עוד יכול לעשות כל צעד שהוא רוצה, כולל לנסות להאריך מועד, לערעור, כולל לשלם, והכתובות – זה מוסדר.

אתי בנדלר: השאלה, מדוע מטעם רשות הרישוי זה יהיה בדואר רגיל ולא בדואר רשום?

חוה ראובני: זו הודעת גיבוי.

חוה ראובני: רשות הרישוי לא שולחת – לא היא מטילה את הסנקציה.

אתי בנדלר: ואם הוא לא קיבל?

אתי בנדלר: מדובר בדבר מאוד רציני.

חוה ראובני: הוא מקבל אחד בדואר רשום, והניסיון הוא שדווקא דואר רגיל מגיע יותר טוב.

אתי בנדלר: הפנה את תשומת לבי עו"ד ניר ימין, שלפי החוק, זה צריך להישלח על ידי שניהם בדואר רשום – תראי את סעיף 4ב לחוק.

אתי בנדלר: תודה, ניר.

אתי בנדלר: בתקנה 6, כאן זה תוקן – או המנוי הודיע עליו לבעל הזיכיון לאחר חתימת ההסכם בדרך שנקבעה בו.

אתי בנדלר: אני חושבת שצריך לעשות את אותו תיקון גם כאן.

אתי בנדלר: לכן בתקנה 15ג צריך לעשות: המען שמסר לבעל הזיכיון בהסכם או שמסר לו לאחר חתימת ההסכם.

חוה ראובני: בסדר, לתקן בהתאמה לסעיף 6(1).

אופיר אקוניס: מי בעד 14 ו-15?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד - רוב

אופיר אקוניס: אושר.

חוה ראובני: 16.

חוה ראובני: מועדים לערעור

אתי בנדלר: הנושא הזה, מיום שניתנה ההחלטה, מה קורה אם ההחלטה ניתנה במעמד צד אחד?

אתי בנדלר: למה לא מיום שהודע?

חוה ראובני: יכול להיות מיום שהודע.

אתי בנדלר: צריכים לראות מה הנוסח הנכון בתקנות סדר הדין.

אתי בנדלר: בנוסח שמקובל בתקנות סדר הדין.

אתי בנדלר: צריך גם לראות אם אין סעיף בקשר להארכת מועדים בנושא הזה.

אתי בנדלר: תקנות סדר הדין האזרחי לגבי הארכת מועדים, להפנות לעניין הזה?

אתי בנדלר: גם לגבי הארכת מועדים; אם מישהו היה חולה, חס וחלילה.

אופיר אקוניס: בסדר.

אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 16, בתיקונים שדובר עליהם?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד - רוב

אופיר אקוניס: אושר.

אופיר אקוניס: נמשיך, 17.

חוה ראובני: 17.

חוה ראובני: איסור כניסה לנתיב מהיר

חוה ראובני: (1) רכב שאינו רכב מנועי;

חוה ראובני: (3) אופנוע אשר מחובר אליו רכב צדי, טרקטור, מכונה ניידת, רכב איטי, רכב מחובר, נתמך ותלת אופנוע כהגדרתם בתקנות התעבורה, התשכ"א - 1961 5 (להלן – תקנות התעבורה);

כרמל שאמה-הכהן: מה ההסבר המקצועי לגבי אופנוע שנפח מנועו אינו עולה על 125- -

חוה ראובני: אלה כלי רכב קטנים ואיטיים יחסית.

כרמל שאמה-הכהן: מותר להם לנסוע בכביש מס' 1?

חוה ראובני: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אז למה לא בכביש בנתיב המהיר?

חוה ראובני: בעבר אכן אופנועים קטנים היו אסורים בנסיעה במהירות העולה על .

חוה ראובני: האיסור הזה בטל, והם רשאים לנסוע.

חוה ראובני: יחד עם זאת, הם מאוד קטנים, יותר איטיים, ומה שנוסע פה זה הרבה מאוד אוטובוסים, לכן אנחנו רואים את זה גם מבחינה בטיחותית כבעייתי.

חוה ראובני: אנחנו מדברים כאן על נתיב אחד, אמנם רחב קצת, אבל בלי אפשרויות עקיפה.

כרמל שאמה-הכהן: איך זה נהוג בעולם?

חוה ראובני: בעולם אפשר למצוא מודל לכל דבר.

חוה ראובני: בעבר הקבוצה הקטנה היתה 50 סמ"ק.

כרמל שאמה-הכהן: אופנוע של 125 נוסע די מהר.

חמד עמאר: יכול לנסוע 90?

חוה ראובני: יכול להגיע טכנית ל-90.

חוה ראובני: יחד עם זאת, בכל מקרה, וזה נהוג, אנחנו לעתים מתמררים כבישים ספציפיים, ואוסרים עליהם כניסה של האופנועים האלה בלי קשר - בתמרור, לא בחקיקה.

חוה ראובני: זה החלטה של רשות התמרור.

כרמל שאמה-הכהן: יש עוד נתיב בארץ שהנסיעה אסורה עליהם?

חוה ראובני: אנשי רשות התמרור לא נמצאים פה.

חוה ראובני: אני לא יודעת להשיב על השאלה הזאת.

חמד עמאר: הוא מגיע ל-90?

חמד עמאר: כמה המהירות המותרת בנתיב המהיר?

ניצן יוצר: השאלה היא לא מה הוא יכול, אלא מה הוא נוסע בפועל.

ניצן יוצר: בפועל הוא נוסע לאט.

יצחק זוכמן: אנחנו מצד אחד מחייבים את הזכיין, שהנסיעה בנתיב תהיה לפחות .

יצחק זוכמן: להכניס כלי רכב שנוסעים פחות- -

כרמל שאמה-הכהן: 125 נוסע עכשיו בכביש 1 פחות מ-?

אודי אדירי: זו הקטגוריה הכי נמוכה.

אודי אדירי: אין ספק שבתוך הקטגוריה הזאת יש כלים יותר חזקים וכלים פחות חזקים.

אודי אדירי: כרמל שאמה: כמה כאלה קטנים הם באחוזים מתוך האוכלוסייה של ה-125?

חוה ראובני: אנחנו לא סופרים אותם כך יותר, מזה שלוש שנים.

חוה ראובני: אין קטגוריה כזו מזה שלוש שנים, מתחת ל-125.

חוה ראובני: וממילא אפשר לתמרר איסור כניסה.

כרמל שאמה-הכהן: בכביש 6 הם נכנסים?

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין למה לפגוע בהם.

חוה ראובני: השיקול הבטיחותי – זה נתיב יחיד, ששימושו העיקרי הוא של אוטובוסים.

חוה ראובני: היחס בין היתוש הזה לפיל- -

כרמל שאמה-הכהן: השימוש העיקרי זה אוטובוסים?

חוה ראובני: כן.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על נת"צ, שיתרת הקיבולת שלו היא לרכבים שמשלמים.

חוה ראובני: זה קודם כל נת"צ.

כרמל שאמה-הכהן: הזכיין, התוכנית העסקית שלו בנויה על אוטובוסים?

חוה ראובני: ודאי.

חוה ראובני: נתיב מהיר, הקונספט הוא נתיב לתחבורה ציבורית, שככל שיש בו קיבולת פנויה, רכבים אחרים יוכלו להשתמש בה תמורת תשלום.

חוה ראובני: לכן יהיו שם מאות אוטובוסים ביום, ועל נתיב יחיד.

כרמל שאמה-הכהן: ומה האינטרס של אוטובוסים לנסוע שם ולשלם?

חוה ראובני: הם לא משלמים.

חוה ראובני: המדינה משלמת.

יצחק זוכמן: כל הייעוד של הנתיב בראש ובראשונה הוא לתחבורה ציבורית.

כרמל שאמה-הכהן: אז בואו נגדיר את זה: 125 ומעלה.

חוה ראובני: אבל כבר שלוש שנים אין קטגוריה כזו, ואנחנו לא יודעים לזהות אותם.

כרמל שאמה-הכהן: 125 כן יכולים לנסוע.

חוה ראובני: התוצאה תהיה, שזה ייעשה בדרך אחרת - על ידי הצבת תמרור.

ניצן יוצר: בנתיב הזה מי שקובע את המהירות שבו הנתיב מתקדם זה הרכב האיטי ביותר.

ניצן יוצר: צריך לסלק רכבים שהם איטיים מדי.

ניצן יוצר: אנחנו מעוניינים שהנתיב ייסע לפחות ב-, אחרת אין רמת שירות עודפת, אז צריך להימנע מלאפשר לרכבים איטיים להיכנס.

כרמל שאמה-הכהן: למה לחשוד שאופנועים נוסעים פחות מ-70?

כרמל שאמה-הכהן: אני כל הזמן שומע שהאופנועים נוסעים מהר מדי.

ניצן יוצר: הבעיה היא שמספיק שפעם ברבע שעה ייכנס אופנוע אטי כדי שהנתיב כל הזמן יעבוד מתחת למהירות המינימלית.

כרמל שאמה-הכהן: למה אתם לא אוסרים בנתיבי אילון?

ניצן יוצר: שם אפשר לעקוף.

ניצן יוצר: זה המקום היחיד שבו יש נתיב אחד לאורך .

כרמל שאמה-הכהן: יש אפשרות להתיר ל-125 לנסוע, ולהשאיר סמכות לשר בלי לחזור אלינו, אם מבחן המעשה יראה שהם מטרד, להפסיק את ההיתר הזה?

אופיר אקוניס: אני מציע כך, יש כמה סעיפים שאנחנו מבודדים.

אופיר אקוניס: עוד מעט יש ישיבות סיעה, ולא נהוג שאנחנו מקיימים פה ישיבות אחרי 14:00 בימי שני, לכן את סעיף 17 אפשר לאשר מ-1 עד 3, ולבודד כרגע את סעיף 4, לבדוק את הבדיקות במשרד התחבורה ולחזור.

יצחק עובד: הנושא של סעיף 18, של הפטורים, עוד לא הוסדר, ולכן יכול להיות שאנחנו בבעיה, אבל חלק מרכבי הביטחון שלנו זה רכבי אבטחה, לרבות אמבולנסים, מעל 3.5 טון.

יצחק עובד: השאלה, אם ההגבלה של ה-3.5 טון היא גורפת, בלי שנסדיר את הפטורים בסעיף הבא?

יצחק עובד: כי גם 3.5 טון זה לא רכב איטי.

יצחק עובד: עד לפני שלוש שנים היו רכבים של 4 טון.

יצחק עובד: אנחנו מבקשים שרכבי הביטחון שלנו, פינוי פצועים, פיקוד עורף, דברים כאלה- -

יערה למברגר: סעיף 5 לחוק נתיבים מהירים מכיל סעיפים מסוימים, מחוק כביש ארצי ישראל, ולמיטב זיכרוני, הסעיפים שהוכנו מחוק כביש ארצי לישראל הם סעיפים שנוגעים לרכבי ביטחון ורכבי הצלה ואמבולנסים וכדומה.

חוה ראובני: דיברתי לפני הישיבה הקודמת עם עו"ד עמרי שגב, והסברתי לו שהתקנות האלה אינן התקנות שעוסקות בפטור של צה"ל, אלא בתקנות אחרות.

חוה ראובני: זה תקנות אחרות, שנחקקות על ידי שר התחבורה בהסכמת שר הביטחון, באישור הממשלה, ולא על השולחן הזה.

יצחק עובד: אבל אז הסעיף הזה מגביל אותנו, כי אז לכאורה יש פטור במסגרת תקנות החוק, אבל כלי רכב של 4 טון לא יוכלו להיכנס.

יערה למברגר: סעיף 9 בחוק כביש ארצי לישראל, שהוחל לפי סעיף 5 על חוק נתיבים מהירים, שמדבר על איסור מניעת כניסה, ואומר, למשל: על אף הוראות סעיף (א) לא יגבה בעל זיכיון אגרה ולא ימנע שימוש בכביש האגרה ובחלק ממנו אם הורה לו זאת מפקד מרחב של משטרת ישראל עקב התרחשות אירוע חירום – זה דוגמה של משטרת ישראל ואירוע חירום.

יערה למברגר: יש סעיפים נוספים.

חוה ראובני: סעיף 9ג אומר ששר התחבורה ושר האוצר בהסכמת שר הביטחון ושר המשטרה – שר לביטחון פנים כיום – ובאישור הממשלה יקבעו הוראות באשר לשימוש בכביש האגרה או בחלק ממנו על ידי רכב של צה"ל, של שירות הביטחון הכללי ושל משטרת ישראל כשהם בתפקיד, לרבות תשלום בעד האגרה - אלה תקנות אחרות, שייתנו הסדר ספציפי לכלי רכב של צה"ל.

חוה ראובני: זה לא על השולחן פה.

אופיר אקוניס: עו"ד ראובני צודקת, אני חושב.

אופיר אקוניס: אם אני לא טועה, עסקנו בזה בישיבה שלא הייתם פה.

אופיר אקוניס: אני שאלתי על רכבי ביטחון, אם איני טועה, בישיבה הראשונה.

חוה ראובני: זה דובר.

אופיר אקוניס: אני מקווה ששוכנעתם.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: אנחנו מבודדים את 4, ונקבל תשובה מוסמכת מרשויות התמרור ומכל הגורמים המקצועיים שמשרד התחבורה ייוועץ בהם, ויחזרו אלינו לישיבה הבאה כדי שנכריע בעניין הזה.

אופיר אקוניס: את סעיף 17 נאשר.

כרמל שאמה-הכהן: כן, בעד.

אופיר אקוניס: סעיף 18.

אופיר אקוניס: אני מזכיר שדיברנו בישיבה הקודמת, להכניס גם את הרכב הדו גלגלי וגם את רכבי הנכים.

אופיר אקוניס: בבקשה.

חוה ראובני: 18.

חוה ראובני: פטור מתשלום אגרה

חוה ראובני: (1) אוטובוס, למעט אוטובוס זעיר פרטי, כהגדרתם בתקנות התעבורה;

חוה ראובני: 5) ק"ת התשכ"א, עמ' 1425.

חוה ראובני: (3) רכב המופעל על ידי בעל זיכיון או מי מטעמו לצורך תפעול הנתיב המהיר; (4) רכב שבו שלושה נוסעים לפחות בנוסף לנהג, אשר עבר במיתקן ביקורת, במקום שאישרה הרשות הממונה; בפסקה זו, "מיתקן ביקורת" – מיתקן שנועד לספירת הנוסעים ברכב;

חוה ראובני: (6) רכב שנסיעתו בנתיב המהיר נמשכה, בנסיבות שאינן באחריות בעל הרכב, יותר מן הזמן שנקבע בטור ג' לתוספת השניה.

חוה ראובני: אני כאן מוסיפה, שר התחבורה לשאלת הוועדה שהועלתה, ביקשה לקבל הוראות ספציפיות משר התחבורה בעניין אופנועים- -

שמעון יאיר: אופנועים ונכים.

שמעון יאיר: מה עם הנכים?

חוה ראובני: שר התחבורה תומך בפטור לאופנועים.

חוה ראובני: לגבי רכבי נכים, עמדתנו היא גם כן, שרכבי נכים שרשאים לנסוע בנת"צים, מה שקוראים הלוחית הכחולה, תו כיסא גלגלים, שמוסדרים בפקודת התעבורה כרשאים לנסוע בנת"צים, גם הם יהיו.

שמעון יאיר: תפרט את זה.

אופיר אקוניס: יש לך הנוסח פה?

חוה ראובני: לא.

חוה ראובני: אבל גבולות הגזרה זה אותם כלי רכב שמנויים בתוספת העשירית, אם איני טועה, לפקודת התעבורה כזכאים לנסוע בנת"צים, ורכב דו גלגלי למעט אלה שהיה ויוחלט- -

אופיר אקוניס: יש לנו עוד את סעיף 4, נטפל בו.

חוה ראובני: על השאלה של ה-17(4) בכפוף למה שיוחלט שם – רק אופנועים שרשאים לנסוע יהיו פטורים, וצריך להחליט.

אופיר אקוניס: היועצת המשפטית של הוועדה, תנסחי בבקשה.

אתי בנדלר: הם יציעו נוסח.

אודי אדירי: קודם כל, בדקנו את הנושא, וחשוב להבין על מה מדברים פה.

אודי אדירי: אני אתייחס לרכב הדו גלגלי.

אודי אדירי: לאחר שלמדנו את זה לעומק, לבקשת הוועדה, להערכתנו, לא ניתן לאפשר נסיעה בפטור מתשלום רכב דו גלגלי, ואפרט את הסיבות.

אודי אדירי: קודם כל, לא מדובר כאן במספר זעום של כלי רכב.

אודי אדירי: כלי רכב דו גלגליים, שנוסעים בנתיב הזה ספציפי, ונספרו לאחרונה, מדובר על קרוב ל-1,800 כלי רכב דו גלגליים ביום.

כרמל שאמה-הכהן: עוזר השר אמר לי בבוקר 4,000.

אודי אדירי: אני ממשרד האוצר.

אודי אדירי: הדבר הזה הוא מאוד משמעותי ביחס לקיבולת הנתיב – מדובר על בין רבע לשליש מקיבולת הנתיב, כלומר ברגע שניתן לאופנועים לנסוע חינם, מן הסתם, כולם ייסעו בנתיב המהיר, כי אין סיבה שלא; בין שליש לרבע מהקיבולת של הנתיב תיתפס, וכשאני מוריד את האוטובוסים, שהם בעדיפות ראשונה, למעלה משליש מקיבולת הנתיב תיתפס על ידי אופנועים.

אודי אדירי: המשמעות היא ירידה משמעותית בכמות כלי הרכב הפרטיים שיכולים להיכנס בנתיב, פגיעה ביעילות של הנתיב, העלאה במחיר הנסיעה בנתיב לרכב הפרטי, כי מחיר הנסיעה הוא פונקציה של המהירות, ואופנועים ישפיעו עליה באופן משמעותי.

אודי אדירי: מעבר לזה, מדובר על העברת תשלומים בסדר גודל מאוד גדול מהמדינה לזכיין כל שנה; יכולים להגיע לסדר גודל של 10 מיליון שקלים, יכולים גם יותר, תלוי במחיר הצל שיהיה בגין האופנועים האלה, ולדעתנו, העברה גם שלא בצדק, כי התועלת של האופנועים בנסיעה בנתיב היא שולית, כי אופנועים, בסוף התמרון שלהם בנתיב רגיל יותר טובה מרכב פרטי, גם במגבלות החוק.

אודי אדירי: לכן לא רק שזה תשלום גבוה לזכיין כל שנה, רובו גם לא לצורך.

אודי אדירי: לכן אנחנו חושבים שאין מקום לאפשר לאופנועים לנסוע בפטור מתשלום בנתיב המהיר.

אודי אדירי: זה פעם אחת.

אודי אדירי: לאור בקשת הוועדה ומדיונים שקיימנו עם משרד התחבורה ועם לשכת השר, אנו חושבים שאפשר לדבר על מחיר שונה לנסיעת אופנוע, ואסביר את הרציונל - פעם אחת לאור בקשת הוועדה, ופעם שנייה, אפשר להבין ולטעון שאופנוע תופס פחות מקום מרכב פרטי, ולכן יש אולי מקום לתעריף יותר נמוך, וזה כן ישמור על הרציונל הכלכלי, שהוא החשוב כאן, שמי שנוסע בנתיב משלם.

אודי אדירי: לכן ברגע שהנתיב גדוש, ואנחנו לא רוצים את האופנועים נוסעים שם סתם, כי הנתיב מאוד גדוש, אז בעל האופנוע יראה מחיר, ויעשה את השיקול שלו כשיקול נכון.

כרמל שאמה-הכהן: על איזה מחיר אתה מדבר?

אודי אדירי: אפשר לדבר על הנחה משמעותית ביחס להנחת הרכב הפרטי.

אופיר אקוניס: אנחנו נאמץ את עמדת שר התחבורה.

אופיר אקוניס: תודה על שנתת לנו את עמדת משרד האוצר.

אודי אדירי: מכיוון שהתקנות האלה בהסכמת שר האוצר, אני מבקש לבדוק אם נרצה למשוך את התקנות.

אופיר אקוניס: בסדר.

אופיר אקוניס: תודיע לנו בישיבה הבאה.

אופיר אקוניס: את סעיף 18 נאשר עכשיו עם סעיפים 7 ו-8.

אתי בנדלר: לגבי פסקה 5, איך יידע הנהג שיש לו עוד שני נוסעים, אם הוא פטור או לא פטור?

אתי בנדלר: איך הוא יודע כמה נוסעים על הכביש באותה עת?

ניצן יוצר: השילוט יודיע את הרכבים הפטורים.

אופיר אקוניס: יפה.

אופיר אקוניס: נצביע, מצוין.

אופיר אקוניס: 18 אושר.

אופיר אקוניס: 7 ו-8 – הסמכנו את היועצת המשפטית, ובישיבה הבאה יש כמה נושאים פתוחים.

אופיר אקוניס: תודה רבה, הישיבה נעולה.