הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 18, פרוטוקול מספר 48, 2010-02-23 11:00

אורי מקלב: שלום לכולם, כבוד חברת הכנסת מרינה סולודקין חברת הוועדה שנמצאת איתנו, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אורי מקלב: הדיון היום יתקיים באווירה חברית ואינטימית יותר.

אורי מקלב: אנחנו רוצים לקחת נושא וללבן אותו ולמצוא את כל הדרכים כדי לשפר ולהגיע למצב חדש.

אורי מקלב: יתכן שהוא נושא חדשני בארץ.

אורי מקלב: בחרתי לדון בירושלים על אף שהנושא יכול להתאים גם לתל אביב, אבל ירושלים היא בכל אופן ירושלים ולא רק שהיא עיר הבירה והעיר הכי גדולה בישראל, ירושלים היא כפליים מתל אביב וחיפה ביחד, גם במספר התושבים וגם בשטח.

אורי מקלב: מעבר לזה, ירושלים היא העיר שמתיירים בה הכי הרבה ואין ספק בכך.

אורי מקלב: היא עיר הכי מורכבת, היא עיר שהשימוש בתחבורה הציבורית בה הוא הכי גדול, אתם בוודאי יודעים שבירושלים משתמשים הכי הרבה בתחבורה ציבורית ובוודאי למרכז העיר, בעיר יש עומס על התחבורה הציבורית.

אורי מקלב: זו עיר שיש בה הכי הרבה אירועים שמשיקים תמיד לנושא התחבורה, אינספור ביקורים ממלכתיים, יש בה את הכנסת, יש את משכן ראש הממשלה, יש בה הפגנות מכל הסוגים ומכל הגוונים שאין באף מקום.

אורי מקלב: מתקיימים בה לאו דווקא הפגנות, מתקיימים אירועים כמו למשל חתונה של אדמו"ר שיכולה לגרום לשיבוש תנועה במקום מרכזי וזה קורה הרבה, כשמגיעים לאירועים כאלה עשרות אלפים, זה יכול להיות גם אירוע בר מצווה ליתומי מלחמה.

אורי מקלב: ניקח לדוגמה רק את ימי שני וחמישי באזור העיר העתיקה, אלו ימים שמקיימים בהם טקסי בר מצווה ומכל הארץ מגיעים אלפים ומיד מורגשים העומסים באזורים מסוימים.

אורי מקלב: יש את החגים, החגים היהודיים, החגים הערביים כמו הרמדן ועוד חגים נוצריים אחרים.

אורי מקלב: למשל אתמול התקיים מסע הלוויה של חבר כנסת שגרם לשיבוש בתנועה והשלכות על התנועה בכבישים היו במשך שעות.

אורי מקלב: בעיר אחרת גם אם האיש מיוחד, יש בית לוויות ומשם יוצא מסע ההלוויה וזה לא משפיע על עיר שלמה.

אורי מקלב: אירוע כזה, מספיק כדי לשבש את התנועה.

מרינה סולודקין: הוא היה איש מיוחד.

מרינה סולודקין: אני כבר 9 שנים בכנסת, הוא בכל פסח שלח ברכה.

מרינה סולודקין: אף פעם לא ראיתי פנים לפנים, ראיתי אותו רק בטלוויזיה.

אורי מקלב: אין לנו מספיק זמן כדי להרחיב על הדמות הזאת.

אורי מקלב: הוא היה כמה חברי כנסת, כמה אישים יחד בגוף אחד.

אורי מקלב: יותר מ- 75 שנה, כל כולו בעשייה למען הציבור.

אורי מקלב: הצטרף אלינו המבקר של המשרד לבטחון פנים.

אורי מקלב: אנחנו היינו בדברי הערכה לחבר הכנסת הרב מנחם פורוש זכרונו לברכה.

אורי מקלב: מעבר למה שנאמר כאן עליו, יש הרבה מאוד בדברים המיוחדים שהיו רק בו.

אורי מקלב: אגב בט"ו בשבט הוא הגיע לפה.

אורי מקלב: הוא השתתף בהרבה אירועים שאנחנו לא היינו, הוא השתתף בכל.

אורי מקלב: ב- 94 שנותיו ועל כסא גלגלים, הוא לא פספס שום אירוע, בכל פתיחת מושב של הכנסת, אדם שיש לו עשרות בני נינים הגיע וכיבד, אבל לא זה הנושא.

אורי מקלב: אין ספק שכל האנשים שיושבים פה אם אנשי מקצוע שנושא התחבורה הוא הנושא המרכזי בחייהם וזה המקצוע שלהם, בזה הם מתעסקים ובזה הם עובדים ימים ולילות כדי שהתחבורה תזרום.

אורי מקלב: הנושא הוא לא לבנות גשרים וכבישים ומסופים, הנושא המרכזי הוא ניתן לעשות בעניין התחבורה כדי שאנשים יוכלו להגיע במהירות הכי גדולה, בקלות ובטיחות.

אורי מקלב: זו מטרת העניין להגיע ליעד במהירות ובבטחה ככל האפשר.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על כך שהתנועה תהייה קלה, בלי קשיים ושתהייה בטוחה.

אורי מקלב: אין ספק שבירושלים יש תשתיות רחבות.

אורי מקלב: בעשור האחרון נעשו שינויים דרמטיים בנושא של כבישים, מחלפים, מנהרות, גשרים, אין ספק שהגופים הכי מיומנים נמצאים בירושלים.

אורי מקלב: משרד התחבורה משקיע הרבה בירושלים וגם בתחבורה הציבורית וגם בנושא של התשתיות וכבישים, הרשות הלאומית למניעת תאונות משקיעה בזה הרבה, בעיריית ירושלים יש את המחלקה הזאת שהיא מחלקה שבאמת משקיעה, מיומנת ונכונה לכל השינויים.

מרינה סולודקין: יש את הרכבת הקלה.

אורי מקלב: נכון, והיא ממש לא קלה.

אורי מקלב: גם מנת"י – מרכז ניהול תנועה בעיריית ירושלים שנמצאים לא רחוק מאיתנו.

אורי מקלב: אני חושב שמבחינת המחשוב, הבקרה והשליטה שיש למרכז על רוב הצמתים והרמזורים בירושלים המחלקה הזאת עובדת מאוד מאוד יפה.

אורי מקלב: משטרת התנועה - אינו דומה שוטר או קצין במשטרת התנועה בירושלים לקצין בכל מחוז אחר בארץ.

אורי מקלב: אני זוכר שהגעתי בשנה מסוימת למירון, שאירועי ל"ג נחשב למבצע התחבורתי הגדול שיש במדינה, אני חושב שזה נקרא ה-מבצע של תחבורה, גם של התחבורה הציבורית, וגם הפרטית, אני מוכרח לומר שבשנה שהייתי שם אמרתי שאם משטרת התנועה של ירושלים לא הייתה שם זה לא היה מצליח כל כך.

אורי מקלב: לא יעזור שום דבר אבל אתה יכול להיות שוטר תנועה בכל מחוז אחר אבל אם לא עברת את כור ההיתוך של ירושלים זו אופרה אחרת לגמרי.

אורי מקלב: ה-מבצע הגדול הוא מבצע כמעט יום יומי בירושלים.

אורי מקלב: "אגד" שהוא הגוף המוביל הגדול של התחבורה הציבורית בירושלים ללא ספק.

אורי מקלב: מטרתנו להגיע למשהו שלדעתי יקל מאוד שישפר וישדרג את נושא התחבורה בירושלים.

אורי מקלב: היום אנחנו מוצאים שחלק מהעומסים של התנועה אלו הוויסותים בגלל דבר קטן שלפעמים אין לו הסבר, אנחנו יכולים לצאת בבוקר מהבית ולנסוע דרך כביש בגין, אי אפשר להבין, אתה מגיע מכביש 443, אתה מגיע ממנהרת ארזים ואתה מוצא את עצמך בפקק שאתה לא מבין למה, לפעמים זה יכול להיות רכב קטן שתקוע בצד וגורם לעומס תנועה גדול, והוא גורם למצב שהכביש לא מכיל את העומס.

אורי מקלב: סגירת ציר- מכל סיבה שציינו בין אם היא מתוכננת או שלא מתוכננת, ההשלכות הן עצומות גם אם זה בעקבות חפץ חשוד, אפילו אם זה בסטנדרט שקורה בכל מקום.

אורי מקלב: אבל כמו שאמרנו האירועים מצטברים.

אורי מקלב: אני אומר כמסקנה, אם היינו מגיעים למצב שיהיה מרכז בקרה, למרכז שליטה או למקום שבו נוכל לקבל מידע מה קורה בירושלים ושהציבור ידע ראשית מהן האלטרנטיבות שלו.

שלומית אבינח: On Line

אורי מקלב: כן.

אורי מקלב: למשל, יש את כוכבית 955 או כוכבית 16 של גלי צה"ל שנותנת מידע על הכבישים.

אורי מקלב: להקים מרכז כזה ייחודי רק לירושלים, מרכז שייתן מידע קודם כל לאנשים, כמו למשל: מידע לאדם שרוצה לצאת משכונת רמות בירושלים שיכול להחליט אם הוא נוסע דרך כביד גולדה מאיר – הר חוצבים, אם הוא מתכנן לנסוע דרך כביש בגין, שלפי המידע הוא ידעת להחליט אם הוא רוצה לנוסע דרך כביש 9 או שהוא ימצא דרכים אלטרנטיבות.

אורי מקלב: שהמידע על התחבורה הציבורית יתעדכן גם לפי זה כלומר קווים אלה ואלה לא נוסעים דרך רחוב שטראוס כרגיל והם נוסעים כעת דרך רחוב שמואל הנביא.

אורי מקלב: מרכז שממנו מתחילים.

אורי מקלב: למרכז הזה האנשים גם יוכלו למסור מידע ולדווח על מצב התנועה כמו שיש פקק או שהתרחשה תאונה במקום הזה והזה.

אורי מקלב: גם משטרת תנועה מדווחת וגם חברת "אגד" מדווחת, עיריית ירושלים, כל הגופים המקצועיים מיד מדווחים.

אורי מקלב: אני רוצה לספר איך עלה לי הרעיון הזה, כשאני הייתי חבר מועצה בעיריית ירושלים ביקשתי להיות צרוב על הביפר שצרובים האנשים המקצועיים בעיריית ירושלים.

אורי מקלב: גיליתי שאני מקבל מידע שהוא מידע זהב, "מנהרת ליפתא נסגרה", ידעתי שם המנהרה נסגרת גם בשעה 24:00 נוצרים פקקים, אז הבנתי שהמסלול שלי עובר במנהרה אני צריך למצוא לי ציר אחר.

אורי מקלב: אתמול כשהייתה ההלוויה מישהו אמר לי שיש ציר פתוח וכדאי שאסע דרך המסלול הזה והזה.

אורי מקלב: המידע הזה מקל על העומסים כי התנועה מנותבת לצירים פתוחים.

אורי מקלב: למשל האנשים שנכנסים בבוקר לירושלים בדרך לעבודה, להם יש שתי אפשרויות לכניסה לעיר או דרך גינות סחרוב או לנסוע דרך מנהרת הארזים.

אורי מקלב: כששואלים את האנשים למה הם נוסעים בציר שבחרו הם לא יודעים להגיד, אבל אם ידעו שיש פקק הוא יבחרו בציר אחר.

אורי מקלב: למשל שלומית אבינח שמגיע כל בוקר מחוץ לעיר אם היא תדע שיש פקק באחד הצירים היא תבחר בציר הפתוח.

אורי מקלב: ירושלים היא לא עיר רק לירושלמים, חוץ מזה שהיא עיר מתויירת היא עיר שהפריפריה שלה גדלה וגדלה ומדי בוקר נכנסים אליה עשרות אלפים מהמערב, מהמזרח וגם מהדרום והצפון.

אורי מקלב: כל הסיבות אלה מביאות אותי להצעה שלי.

אורי מקלב: אנחנו נשמע מיד את מרינה סולודקין בעניין ואת דעתכם.

אורי מקלב: אני מניח שמנת"י - שמרכז ניהול תנועה בירושלים צריך להיות במרכז העניין בגלל שיש לו את יכולת המחשוב והוא גם רואה את הצמתים.

אורי מקלב: מאז שנכנסה בי אזרחות טובה כשאני נוסע בכבישים, וכשאני נתקל בפקקים בכביש 1 אני מניח שהרמזור קצר או שהוא מקולקל, אני מיד מתקשר, מדווח ומברר, ולא עוברות כמה דקות והפקק משתחרר - עומס התנועה שלם שנוצר רק בגלל ששינו את קצב החלפת הרמזור מתפזר.

אורי מקלב: אני רוצה לומר לכם שהיית לי פגישה עם המנהל הכללי של משרד התחבורה, יעקב גנות, לגבי העבודות בלילה בכלל, נתתי לו דוגמה על נסיעה שלי לפני כמה חודשים במקום שבוצעו בו עבודות צומת, אמרתי לו שעשו טעות שהשאירו רק נתיב אחד כדי לעבור את הצומת ממערב למזרח, אמרתי לו ביצעתם את כל התיקונים בכל המסלולים בבת אחת, עבודה שהתבצעה דרך חברה חיצונית, אילו הייתם פורסים את העבודה לפרוסות יותר קטנות הייתם יכולים מאפשרים שני מסלולים פתוחים והעומס היה פחות כבד, אבל לא זה העניין, ואולי בקצת מחשבה אם הייתם מקצרים את הרמזורים שמובילים ממודיעין עילית וממודיעין, כי בחצות הלילה אין הרבה מכוניות שיוצאות ממודיעין עילית, והייתם מאריכים את הרמזור לתנועה ממערב למזרח הייתם מקטינים בחצי את העומס רק בפעולה אחת של רמזור, וזה בפעולה אחת קטנה.

אורי מקלב: כל הלילה היו שם עומסי תנועה ובאמצעות פעולה אחת קטנה היה ניתן לחסוך את זה.

אורי מקלב: אני מבקש לשמוע את דעתכם איך ניתן לקדם ולבצע את הרעיון הזה.

אורי מקלב: ומה דעתכם באופן מהותי לעניין.

מרינה סולודקין: אני בהחלט רואה רציונל במה שאתה מעלה.

מרינה סולודקין: ירושלים כעיר בירה ועיר תיירותית בהחלט זקוקה למוקד הזה.

מרינה סולודקין: אני לא בקיאה בתחבורה ואני סומכת על מה שאתה אומר.

מרינה סולודקין: אני מבינה בתחום החברתי ואני אומרת שיש לזה מחיר כדי לתת שירות לאזרחים.

מרינה סולודקין: אני חושבת שחייבים לעשות את זה אבל קודם לזכור בכמה כסף עולה העיכובים שנגרמים כתוצאה מהפקקים ועומסי התנועה.

מרינה סולודקין: את זה צריך לזכור כדי שהמרכז יוכל לעבוד ביעילות ובנוחות גם מהשיקול הזה.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: חברת הכנסת מרינה סולודקין אמרה באמת דבר מאוד חשוב, והוא כמה המדינה תרוויח מכך שרוב פקידיה שנתקעים היום בפקקים יגיעו בזמן.

אורי מקלב: כמה כסף ייחסך אם הם יגיעו מוקדם יותר, אפילו אם מדובר בחצי שעה ופחות, למקום העבודה, כמה זה יחסוך מעבר לדברים האחרים שאותם מיותר לציין.

אורי מקלב: אנחנו נתחיל עם עיריית ירושלים.

קובי ממליה: אני אעדכן את הוועדה גם בשמו של דרור גנון ממשרד התחבורה והוא יוסיף אחר כך את ההיבטים שלו.

קובי ממליה: מנת"י, מרכז ניהול ותנועה בעיריית ירושלים, צפוי לעבור מהפכה במהלך השנתיים הקרובות.

קובי ממליה: חלק מהליך מתבצע כבר היום כמו למשל שבקרת "אגד" יושבת במתנ"י, מה שהם קוראים אצלם ריכוז.

קובי ממליה: נציג "אגד" נמצא איתנו כאן.

קובי ממליה: למשל כשמתרחש אירוע במרכז ניהול ותנועה.

שלומית אבינח: למה אתה קורה אירוע?

שלומית אבינח: הכוונה לאירוע לא צפוי או מתוכנן?

קובי ממליה: כל אירוע בין אם הוא צפוי ובין אם הוא פתאומי.

קובי ממליה: אירוע באשר הוא הוא אירוע, וזה יכול להיות מביקורו של נשיא ארצות הברית בישראל ועד לתאונה קטנה שצריך להוציא שוטר לשטח שיכוון תנועה, או כשיש הפגנה וצריך להודיע "לאגד" שיש רחוב סגור.

קובי ממליה: מנת"י – מרכז ניהול ותנועה כפי שהיום צפוי לשנות את פניו מקצה לקצה, וזה יתבטא בגודל.

קובי ממליה: היום מרכז ניהול ותנועה שיושב על שטח של 400 מטר תוך שנתיים שלוש הוא ישב על 1,600 מטר.

קובי ממליה: למרכז ניהול ותנועה יכנסו מספר פונקציות נוספות כמו בקרת חניונים, בעיקר על החניונים הפעילים במרכז העיר ובמרחב הפתוח הממשלתי, החניונים יחוברו למערכת הבקרה, האנשים ידעו על באיזה חניון יש מקום פנוי.

קובי ממליה: יכנסו פונקציות נוספות והפונקציה הרלוונטית לנושא הזה היא מרכז מידע עלהסקטור הציבורי.

קובי ממליה: הסקטור הציבורי יוזן מהמידע שלנו והוא גם יוזן על ידי הזכיין של הרכבת הקלה מהמרכז הבקרה של הזכיין וגם ממרכז הבקרה של "אגד".

קובי ממליה: אדם יוכל להתקשר לכוכבית 2800 או להתקשר למרכז הבקרה ולקבל מהם את כל הפרטים הרלוונטיים.

קובי ממליה: הוא יוכל לברר למשל איפה קיימים עומסים ופקקים.

קובי ממליה: לאינטרנט אדם יוכל להיכנס אחרי שיפתרו סוגיות בטיחות ואחרות, יקבל את כל מצלמות תנועה.

קובי ממליה: כדי להקל על נגישות המידע העיר תרושת בשלטים המקושרים למרכז ניהול ותנועה.

שלומית אבינח: איך הנוסעים ידעו על כך?

קובי ממליה: אני לא רוצה להיכנס לזה כעת, טל שומר יפרט את העניין.

קובי ממליה: מוקד השליטה והדיווח ובעיקר המידע שיינתן לציבור נמצא בהליך פיתוח והוא מתוקצב.

קובי ממליה: אנחנו נמצאים בשלבי מכרז ובחודשים הקרובים נסיים את מפרט המרכז, זה הוא הליך תכנון.

קובי ממליה: המכרז הוא "רב יועצי" וכולל יועצי אינסטלציה, יועצי ביוב, יועצי מערכות, ייעוץ בקרה, יועץ מצלמות ויעוץ ויועץ ועוד יועץ.

קובי ממליה: הכוונה בסופו של דבר שמרכז ניהול ותנועה יהיה מרכז רב מערכתי ושישלוט בכל מה שזז בעיר בין אם זה חניונים, רמזורים, בעל יכולת שליטה על מרכז העיר, הרכבת הקלה, על אירועים בין המתוכננים ובין הבלתי צפויים על עומסי תנועה ועוד.

קובי ממליה: אנחנו גם כותבים נוהל, כדי למנוע את המצב הקיים היום בהתרחש אירוע בו אזרחים נאלצו להמתין בעומסים תנועה או בתחנות תחבורה ציבורית מבלי שידעו איזה כבישים סגורים - - -

אורי מקלב: האזרחים לא ידעו, הם היו ממתינים בתחנות מבלי לדעת שהכביש בכלל סגור.

קובי ממליה: היום יחד עם משרד התחבורה וחברת "אגד", אנחנו עובדים על תכנית שתאפשר לאזרח לדעת שאם כביש מסוים סגור מהי החלופה שלו גם בצירי תנועה וגם ובתחנות התחבורה הציבורית.

שלומית אבינח: כשאני נכנסת לכביש בגין, שיש שלט שמודיע למשל "שמנהרת ארזים סגורה", אדם שממתין בתחנת האוטובוס איך הוא ידע.

שלומית אבינח: יהיה שילוט בתחנת האוטובוס?

קובי ממליה: אני לא נכנס לפרטים.

אורי מקלב: בשלב זה אנחנו מקבלים דיווח מה ידעו.

אורי מקלב: על איך ידעו נגיע בהמשך.

קובי ממליה: ידעו.

אורי מקלב: כעת יש לנו את החצי בשורה והיא שיהיה ניתן לדעת.

אורי מקלב: אני מבין שהוא לא דיבר על כך שאנשים יוכלו להתקשר ולקבל.

קובי ממליה: העניין הזה חשוב ביותר כי בסופו של דבר הוא נוגע ברקמות הדקות של השירות לתושבים.

קובי ממליה: לשמחתי הרבה משרד התחבורה ראה את בנושא הזה נושא חשוב, הוא תקצב אותו בתקציבים גדולים.

קובי ממליה: למרכז הבקרה שיקום יש תקציב של כ- 20 מיליון שקל.

קובי ממליה: המערכות והנוהל הזה יופעלו כדי האנשים ידעו שהיום התנועה זורמת בציר הזה או שהקו הזה אינו זמין והתחנה החלופית נמצאת ברחוב מסוים, זה יקל על ההתנהלות.

קובי ממליה: בשלב זה אנחנו בודקים עם "אגד" איך זה יפעל ואולי זה יהיה באמצעות פקח או שוטר שיודיע, הטכניקה כבר תוסדר.

אורי מקלב: לזה אנחנו רוצים להגיע, או שבאמצעות הטלפון הוא ידע שקו אוטובוס מסוים לא פועל כסדרו ושיתכנו שיבושים ועיכובים ואלו ואלו הן האלטרנטיבות.

אורי מקלב: לנקודה הזאת אנחנו רוצים להגיע.

אורי מקלב: ראשית אנחנו שמחים שהמערכת תאפשר לקבל את המידע.

אורי מקלב: על איך זה יתבצע נגיע בהמשך.

קובי ממליה: עד הקמת המרכז צפויה לנו בירושלים תקופה מאוד לא קלה.

קובי ממליה: אנחנו צפויים לקראת חודש אוגוסט למבחני ההרצה של הרכבת שיתרחשו במרכז העיר.

קובי ממליה: בזמן המבחנים התחבורה הציבורית צפויה להיות משובשת מאוד, צפויה תקופה לא קלה.

קובי ממליה: כרגע אנחנו עובדים על תכנית הסברה שמצד אחד תמחיש את העתיד שני תסביר לאזרחים שאנחנו מנסים לצמצם את הפגיעה למינימום, ולמה אנחנו נאלצים לפגוע בנוחות ובשגרת החיים במרוצת השנה הקרובה.

מרינה סולודקין: בקיץ יהיה פחות נזק?

אורי מקלב: בחופש הגדול כולם מגיעים לירושלים.

אורי מקלב: אני אגיד לך שחודש ספטמבר שהוא חודש החגים טוב יותר?

קובי ממליה: בירושלים יש לנו 120 ימים שהם לא שגרה.

קובי ממליה: כלומר המועדים, שמחות ואלו 120 יום שיודעים עליהם מראש.

אורי מקלב: שידועים מראש וזה לא כולל את הבלתי צפויים.

אורי מקלב: הוא מדבר על חגים, חול המועד ועוד.

אורי מקלב: כמה צעדות יש בירושלים שמשבשבות את השגרה?

אורי מקלב: על איזה תקופה מדובר?

אורי מקלב: זה נעשה בשלבים.

קובי ממליה: ביקשת לדעת מה לוח הזמנים של המכרז.

אורי מקלב: מי אחראי לזה?

קובי ממליה: טל שומר מוביל את זה, העירייה ומשרד התחבורה שותפים לכך, אנחנו עושים את זה באמצעות העמותה שלנו "צוות תכנית אב לתחבורה".

קובי ממליה: טל מעודכן הרבה יותר בעקבות הסיור מתחילת החודש, הצעות המחיר נסגרות ב- 20 בחודש, אני מניח שתוך חודשים ולקראת אמצע אפריל יהיה לנו צוות יועצים שיתחיל לעבוד.

קובי ממליה: התכנון אמור להסתיים בסוף 2010 תחילת ביצוע העבודות בפועל יהיה בתחילת 2011.

קובי ממליה: הפרויקט מתוקצב לשנת 2011.

אורי מקלב: יתכן שישנם דברים שניתן לעשות קודם כדי שאת חלק מהדברים יהיה אפשר להפעיל תוך כדי, לא צריך שכל החניונים על האחרון יהיו ממוחשבים, יש דברים שאפשר להתחיל קודם.

אורי מקלב: מיהו הגורם המקצועי שאחראי על זה?

קובי ממליה: הגורם המקצועי היא וועדת היגוי בראשותו של קובי בר טוב, עם נציגי משרד התחבורה, שותפים גם נציגי "אגד", המשטרה ונציגי משרד התחבורה כמובן.

אורי מקלב: מאיפה אתם למדים, מחוץ לארץ?

אורי מקלב: יש איזה מקום בארץ שניתן ללמוד ממנו?

קובי ממליה: אין תקדים בארץ.

קובי ממליה: מנת"י בצורתו הנוכחית, הוא לדעתי המתקדם ביותר בארץ, ותקן אותי אם אתה יודע אחרת, דבר כזה אין בארץ.

קובי ממליה: כאלה יש בעיקר בצרפת וגרמניה וגם קצת באוסטריה.

קובי ממליה: ישנם מרכזי בקרה שהם רב תכליתיים וכוללים את כל הפונקציות האלה.

קובי ממליה: בארץ אין עוד חיה כזאת.

אבי שמר: מה שמנת"י – מרכז ניהול ותנועה נותן היום יש גם בחיפה.

אבי שמר: הם פחות או יותר דומים.

אורי מקלב: מצד שני בבקרת רמזורים תל אביב טובה ביותר.

טל שומר: שלום לכולם.

טל שומר: במבחן היכולת למרכז יש גם את היכולת להגיב בזמן אמת על מערך התנועה בירושלים.

טל שומר: בחלק נכבד מהפעילות היום יומית שלנו אנחנו עוסקים במערך הרמזורים.

טל שומר: העיר מאוד דינמית, המצב לא נורמלי וזה רק הולך ומתעצם משנה לשנה.

טל שומר: נוסיף על העומס השגרתי בעיר גם את האירועים, חתונות, הלוויות לא עלינו, פיגועים ועוד אירועים שאינם מקלים על העבודה.

טל שומר: המידע קיים כבר היום, מי שבמקר במרכז ניהול תנועה בירושלים, וכולם מוזמנים לבוא ולהתרשם במו בעיניהם.

טל שומר: אנחנו פזורים במערך מצלמות ברחבי העיר והמערך הזה גדל משנה לשנה.

טל שומר: היום במרב הצמתים המרכזים בירושלים יש מצלמות כך שאת רוב ההתרחשויות אנחנו רואים.

טל שומר: צוין כאן שיתוף הפעולה עם משטרת ישראל ואת השיתוף המבורך עם "אגד" ירושלים שהריכוז שלו יושב אצלנו קרוב לשנה, זה באמת שיתוף פעולה יוצא מהכלל.

אורי מקלב: הריכוז יושב באופן קבוע או רק באירועים?

טל שומר: ריכוז קבוע.

אורי מקלב: כלומר שוכרים את המקום.

טל שומר: תמורת סכום צנוע.

ירון בן אהרון: לזה אני קורה הכנסת אורחים.

טל שומר: ללא ספק, כשותפים.

אורי מקלב: אני חושב שהיה מועיל אם משטרת התנועה הייתה שם.

טל שומר: משטרת התנועה שותפה בהחלט.

טל שומר: מקורות המידע מעבר למצלמות הפזורות כמעט בכל העיר - הזכרנו את "אגד" שהוא מכפיל כוח בעשייה שלנו, ולו רק מהעובדה שכל זוג עיניים של "אגד" בין אם זה פקח או נהג שנמצאים על הכביש, המידע שמגיע לסניף בעצם מגיע אלינו.

אורי מקלב: כלומר נהג שנתקל בחסימת כביש, בפקק.

טל שומר: גם זה מגיע אלינו.

טל שומר: אנחנו מקבלים את המידע הזה, אנחנו גם מקבלים מידע ממשטרת ישראל, אזרחים מדווחים - והם מקור מידע מצוין.

טל שומר: תופתעו לשמוע, אבל האזרח בדרך כלל לא טועה.

שלומית אבינח: איך הוא מתקשר אליכם?

טל שומר: בין אם זה דרך המוקד העירוני, 106, או ישירות אלינו.

אורי מקלב: אם אזרח מתקשר, אתם עונים לו?

טל שומר: בודאי.

טל שומר: למה לא?

אורי מקלב: הגיע נציג משרד התחבורה דרור גנון, ברוך הבא.

אורי מקלב: הנקודה שאנחנו רוצים להגיע אליה, הנקודה הסופית אליה אנחנו רוצים להגיע בסופו של דבר היא מרכז מידע נגיש באופן מיוחד, ושהציבור ייקבל ממנו את מרב המידע לגבי עומסי תנועה, סגירת כבישים, תחבורה ציבורית ולחלופין הוא יוכל לדווח למרכז על אירועים שמתרחשים On Line.

אורי מקלב: בדיוק כעת אמר טל שומר שהאזרח הוא השגריר הכי מהיר והוא שרואה לפני כולם.

אורי מקלב: אני לא חושב שהערוץ של מוקד 106 הוא הערוץ המתאים מאחר והוא לא כל כך אמין, לפעמים כשהוא מוסר על עומס בציר מסוים ואני דווקא נוסע בציר הזה כי אני יודע שרוב האנשים לא נוסעים שם ודווקא הוא כביש פתוח, והמוקד באמת לא מעודכן.

אורי מקלב: אני משתמש גם במוקד 106 וגם בכוכבית 955 ואני מוצא שינויים ושהמידע לא תמיד זהה.

אורי מקלב: לנו יש הרגשה שהמרכז יכול להוסיף לאיכות התנועה ולהשגת מטרתנו היום.

אורי מקלב: העובדה שהיום יש הרבה פקקים בירושלים.

אורי מקלב: אתה יוצא בבקרים ובאמצע היום והנה יש לך פקק ואתה לא מבין איך נפלת לתוכו.

אורי מקלב: קובי ממליה סקר לנו את המצב וסיפר על שיתוף הפעולה שיש לכם איתם ושמשרד התחבורה ראה את הנושא של שדרוג ושיפור מנת"י- מרכז ניהול ותנועה כראשון במעלה.

אורי מקלב: כרגע טל שומר מציג לנו את הסקירה.

טל שומר: כמו שאמרתי מקורות המידע מאוד מגוונים.

טל שומר: המידע לפחות בחלקו קיים כבר היום וכמו שהסברתי קודם, ואזכיר שוב לטובתו של דרור גנון, הזכרתי את המצלמות, את "אגד", את האזרחים ועוד.

טל שומר: המידע הזה כבר היום יוצא החוצה והוא זמין, לפחות בחלקו.

טל שומר: אזרח שמתקשר מקבל תשובה במקום ובדרך כלל עוזרים לו, אנחנו מוציאים דיווחים שוטפים לאמצעי התקשורות, לאותם מוקדי תנועה שציינת קודם, אבל לצערי לא תמיד זה מפורסם מיד כשזה מדווח, השדרן מוציא את זה רק במבזק הקרוב.

שלומית אבינח: גם אחרי 20 דקות.

טל שומר: ואז זה יוצא באיחור, ומרכז המידע צריך לגשר על הפער הזה והוא צריך לדעת איך להוציא אותו בזמן.

טל שומר: אני זורק לחלל אוויר רעיון, אולי הקמת ערוץ תנועה שאינו קיים היום בארץ וזה מודל שקיים בחוץ לארץ.

טל שומר: צריך להקים מודל כזה במרכז ניהול ותנועה בירושלים כדי לייצר כזה ערוץ.

טל שומר: אתר- אתר שייתן מבזקים והודעות, שיהיה זמין לא רק לכל אחד בבית כי היום אנשים גולשים ורואים את זה באוטו.

טל שומר: שאלת איך יודעים על כך והנה הדוגמה על איך נהג מקבל את המידע מיד.

טל שומר: הדרכים רבות ומגוונות ולדעתי אנחנו בתחילת הדרך.

טל שומר: אני מקווה שאנחנו בשנה שנתיים הקרובות נראה תוצרים.

טל שומר: גם היום ניתן להתקשר ולקבל מידע.

טל שומר: כמו שאמרתי אנחנו מעבירים את המידע החוצה ומשתדלים לשדר אותו כמה שיותר מהר.

שלומית אבינח: למה אתם לא נותנים יותר שירות לאזרחים?

שלומית אבינח: אמרת שאתם לא ערוכים לקבל מענה.

טל שומר: צריכים להגיע למתנ"י כדי לראות את זה, היום אני כמרכז מידע לא בנוי לכך.

טל שומר: כשתגיעו היום למרכז ניהול ותנועה תראו במרכז הבקרה שישנם שני מפעילים של עיריית ירושלים, נציג משטרה ושני רכזים של "אגד".

אורי מקלב: אנחנו לא מתכוונים שיהיה גם מענה אנושי.

אורי מקלב: מוקד 106 העירוני לא יכול למסור נתונים.

אורי מקלב: מדובר על מוקד שיוכל בבת אחת לתת לעשרות או מאות איש מידע, או על ידי מוקדנים AVR.

אורי מקלב: אנחנו מתכוונים שבזמן אמת ניתן יהיה לקבל דיווח, זה משהו אחר לגמרי, למשל אם אתה רוצה לקבל מידע על תחבורה ציבורית אתה לוחץ על מקש 2, אתה רוצה לבקש לדעת על עומסי תנועה תלחץ על מקש 1 וכדומה, כלומר מנתבים את השיחה בהתאם לדרישה.

אורי מקלב: כמו שאמר טל שומר שנהגים מקצועיים כמו נהגי מוניות, נהגי הובלה שמבקשים לקבל הודעות SMS על מצב התנועה, אז לאפשר לו תמורת תשלום לקבל את המידע, גם דרך האינטרנט.

משה חליו: הצגת את הבעיה באופן הטוב ביותר, גם אם ננסה להפעיל שגרה בירושלים אף אחד לא יצליח, כי בירושלים אין מושג של שגרה בעיר ובמיוחד בנושא התנועה.

משה חליו: אני רוצה לציין שמהרגע שהצבנו שוטר במתנ"י, התחלנו את הצעד הראשון לפתרון הבעיה, החיבור של "אגד", והשוטר במרכז ניהול תנועה הוא הטוב ביותר, וזה גם מבחינתנו.

משה חליו: אם עד אז היינו צריכים להשקיע בכל עומס תנועה וגם הקטן ביותר בעיר, ולפרוס מספר של שוטרים כדי לטפל בעומס.

משה חליו: היום השוטר שיושב במרכז ובשיתוף עם אנשי המרכז מבצע את הפעולות בלחיצת כפתור, ובו זמנית מעדכן את "אגד" על הצירים החלופיים בהם הם יכולים לנסוע.

משה חליו: הפער היחיד, כמו שאני מבין אותו, הוא כיצד המידע הזה עובר לאזרחים.

משה חליו: באגף התנועה מחוז ירושלים אין מוקד פניות שאליו האזרחים יכולים להגיע כדי לקבל מידע על עומסים בזמן אמת.

משה חליו: באירועים גדולים כמו ביקורים של אנשים חשובים אנחנו פותחים מוקדי פניות מסודרים ועושים פרסום רב לפני האירוע - בדרך כלל זה עובד טוב.

אורי מקלב: הציבור בדרך כלל מחפש את משטרת התנועה אבל קשה להשיג אתכם, גם אם זה 5314 או משהו אחר, קשה להשיג אתכם כי אין מוקד שניתן דרכו לקבל עדכונים.

אורי מקלב: אני מקבל פניות רבות של אנשים בעיקר בערבי שבתות, תאונה בערב שבת זה דבר שגרתי בשער הגיא, אני מקבל דיווחים על תאונות בשער הגיא "יש כאן תאונה ואנחנו לא רואים שוטר, תשלח את משטרת התנועה".

אורי מקלב: אני מוצא את משטרת התנועה בירושלים במיומנות גדולה כשהאירועים מתוכננים, יש 120 ימים כאלה בשנה ואין מילים לומר, הפריסה וההערכות טובה מאוד, אין צומת ואין פינה שלא רואים שוטר שעושה את העבודה שלו, אולי אפשר למצוא חריגה פה שם.

אורי מקלב: אבל לפעמים אפשר למצוא בצומת שלושה שוטרים מדברים בצד הצומת כשבמרחק של עשרה מטר יש עומס, אבל אלו מקרים חריגים.

אורי מקלב: מה שחסר למשטרת תנועה בירושלים היא סיירת תנועה, אם קורה למשל שרכב שנתקע בכביש בגין זה שמשטרת תנועה או שוטר על אופנוע שיגיעו מיד והם נמצאים בשטח וסייעים לפינוי הרכב התקוע, סוגרים כניסה אבל יחד עם זאת מאפשרים אלטרנטיבות נסיעה.

אורי מקלב: אני נמצא גם בנשיאות הכנסת שמחליטה על סדר היום, אחד מסדרי היום שהכנסת דנה בו כל שבוע זה נושא התנועה.

אורי מקלב: לדוגמה מקרה שהיה השבוע: עומס התנועה בכביש החוף שנמשך חמש או שש שעות שאנשים לא זזו מהמקום בעקבות משאית שהתהפכה.

אורי מקלב: התנהל ויכוח בין חברי הכנסת ומספר חברים אמרו שיש דברים חשובים יותר, בסוף לא דנו.

אורי מקלב: הטענה העיקרית שהועלתה על ידי חברים שטענו שהנושא חשוב, הייתה שאנחנו חברי הכנסת נציגי ציבור רוצים להבין שגם אם משאית התהפכה לא סוגרים ציר ולא יתכן שאין אלטרנטיבה עד שלא מפנים אותה.

אורי מקלב: צריך למצוא אלטרנטיבות כמו למשל שרכב גרר קטן מזיז את המשאית ולא ממתינים למשאית גרר ענקית שתפנה את המשאית התקועה, או למשל לחלק את הכביש לשניים ולאפשר לתנועה לזרום משני הכיוונים.

אורי מקלב: אני טוען שגם אם יהיה מידע אמיתי ומדויק ומקביל מתמקצעים בפתרונות המידיים הפתרון המהיר והמידי יכול לחסוך שעה, שעה וחצי של פקקים אינסופיים.

אורי מקלב: לאירוע כזה יש לעיתים השלכות רבות.

אורי מקלב: זה מה שאני מרגיש שחסר.

משה חליו: אני רוצה לומר לך ששוטרי התנועה של ירושלים הם ה-מיומנים להגיב מהר למקרים אותם אתה מעלה וזה בזכות או בגלל אותם האירועים הבלתי מתוכננים שמתרחשים בירושלים.

משה חליו: דווקא באירועים הלא מתוכננים אתה יכול לבוא ולבחון את העבודה של שוטרי התנועה.

משה חליו: אני אציין שהמידע שאנחנו מקבלים ממרכז ניהול תנועה הוא דיווח על המקרה שלא האזרח שנתקע הספיק כבר לדווח, אני בדרך אליו עוד לפני שהוא התלונן.

משה חליו: סיירת התנועה שלדעתך חסרה לך, היא קיימת.

אורי מקלב: מי גורר את הרכבים התקועים?

אורי מקלב: יצא מכרז?

טל שומר: בעיריית ירושלים יש מזה כשנתיים שירותי גרירה, הטיפול מהיר והוא מגיע עד 20 דקות לכל רכב שנתקע בציר עורקי או במנהרה או לכל מקום שהוא מפריע לתנועה.

טל שומר: אנחנו עושים שירות ואנחנו לא גובים על כך תשלום מהאזרח – אין השטה של התשלום על האזרח.

טל שומר: הגרר נשלח לשם, הוא גורר את הרכב ממקום האירוע ל- 200 מטר מהמקום, מפנים את הציר ולא משיטים את התשלום על האזרח.

שלומית אבינח: מי יודע על זה?

שלומית אבינח: האזרח לא יודע, הוא תקוע.

קובי ממליה: מזהים את הרכב, שולחים לו הודעה.

אורי מקלב: אז למה יש עוד פקקים?

קובי ממליה: פער של 20 דקות, גורם לפקק של שעתיים.

מרינה סולודקין: עוד במאה הקודמת בהרבה ערים גדולות יש רכבת תחתית.

מרינה סולודקין: אני לא יודעת איך אנחנו מסתדרים בעיר כזאת בלי רכבת תחתית.

אורי מקלב: העיר התחתית כבר קיימת, אנחנו כבר מעל העיר התחתית.

אורי מקלב: כמה מנהרות בנו בירושלים, מנהרות נפלאות עוד לפני הרכבת הקלה, הדבר הכי מהיר שבנו בירושלים אלו הן דווקא המנהרות.

אורי מקלב: בניית המנהרות הסתיימו הרבה יותר מהר מהערכה שלי, למשל מנהרת ככר צה"ל, הפרויקט שחשבתי שהוא הכי בעייתי בוצע הכי מהר.

אורי מקלב: איפה אתם ממקדים היום את הבעיות העיקריות שיש בירושלים בנושא התנועה?

אורי מקלב: איפה אתם מזהים את הבעיות והמקומות המיועדים לפורענות ולאו דווקא בתקופות ידועות מראש.

אורי מקלב: אלא בזמנים בלתי מתוכננים.

משה חליו: בעיקר מרכז העיר.

אורי מקלב: מרכז העיר היא בעיה מובנת בנושא.

משה חליו: פסגת זאב, כביש 1 עירוני.

אורי מקלב: אני חושב שזה בעקבות העבודות לרכבת הקלה.

אורי מקלב: לדעתי בזמנו כשהוא פעל בכל עוצמתו הוא היה פחות בעייתי.

ירון בן אהרון: לגבי פסגת זאב אני יכול להעיד כתושב לשעבר, שלא היינו יכולים לצאת מהחניה.

אורי מקלב: אם אתה רוצה שיהיה לך סיכוי אתה צריך לצאת בשעה 06:00 אם אתה יוצא אחרי שעה, שעה וחצי אתה יודע שאין לך סיכוי.

אורי מקלב: אני חושב שגם באזור הר חוצבים מפוקק בבוקר ובשעות אחר הצהריים.

טל שומר: שדרות גולדה מאיר, בשעות אחר הצהריים.

אורי מקלב: את זה אפשר להבין כי אנשים יוצאים מהעבודה בשעות אחר הצהריים.

אורי מקלב: אפשר להגיד שהתחנה של "אגד" שם היא מיני מרכזית.

אורי מקלב: מספר האוטובוסים שיוצאים היום מהר חוצבים הוא לאין ערוך לאורך כל שעות היום.

אורי מקלב: בכביש בגין מצפון לדרום יש פקקים ועומסים בשעות הבוקר.

טל שומר: יש בעיה ביציאות.

טל שומר: היום לצערנו כביש בגין מסתיים ברמזור ברחוב גולומב ושם הבעיה.

אורי מקלב: כשאני נוסע על כביש רמות אני רואה את הרכבים בהמשך כביש 443, אתה רואה טור של מכוניות.

אבי שמר: ראשית כרשות הלאומית אנחנו תומכים במהלך.

אבי שמר: אני אתייחס רק בהיבט הבטיחותי.

אבי שמר: בסופו של דבר חלק מהנהגים ברגע שקיים פקק ובוודאי כשהוא נמשך הרבה זמן ויש לחץ תנועה, חלק מהנהגים מחליט להתחכם וזו בעיה.

אבי שמר: ההתחכמות הזאת מהווה סוג אלמנט של סכנה בטיחותית, בין אם הוא חותך לשוליים, בין אם מתחילים לזגזג על הכביש.

אבי שמר: כלומר ברגע שמתחילה להתהוות בעיה בטיחותית שנגזרת כתוצאה מאותם עומסים, אין ספק אז שמוקד שליטה כזה שיכול לשחרר את אותם עומסים או שיוכל למקד את זה באופן מסודר יותר יכול למזער את הסיכונים.

אבי שמר: אני מניח שברמה זו אחרת זה יצמצם גם תאונות שעלולות להתרחש בעקבות התנהגות נהגים באותם מוקדים.

אבי שמר: אני מבקש להתייחס ברשות

אבי שמר: כם לנושא ה- SMS, דיברתם על הודעות SMS כפתרון של העברת האינפורמציה לנהג.

אבי שמר: אני באופן אישי נגד השימוש בערוץ הזה.

אבי שמר: אני חושב שאם נהג יתחיל להתעסק בטלפון בקריאת ההודעות תוך כדי הנהיגה זה מאוד מסוכן.

אבי שמר: ניתן למצוא דרכים אחרות כמו תקשורת מילולית דרך שיחת טלפון ואת זה אני מוכן לקבל, SMS מבחינתי לא בא בחשבון.

אורי מקלב: החוק היום אוסר קריאת הודעות SMS.

אורי מקלב: אבל אולי לא תוך כדי נהיגה אלא לפני שהוא יוצא.

אורי מקלב: כמובן איפה שמותר מותר ומה שאסור אסור.

אורי מקלב: אגב להולך רגל מותר לדבר בטלפון כשהוא חוצה מעבר חציה?

אורי מקלב: אין בעיה חוקית להולך רגל?

אבי שמר: אלא אם כן יהיה שינוי בחקיקה.

אבי שמר: למה רק הטלפון?

אבי שמר: הולך רגל מניח אוזניות על האוזניים והוא בכלל מנותק מהעולם.

אבי שמר: עם ה- SMS הוא עדיין שומע מה קורה סביבו.

אבי שמר: אבל אי אפשר להגביל את האנשים רק בגלל שאנחנו לא יודעים איך להעביר אליהם את המידע.

אבי שמר: הבעיה היא לא אצל מי שצורך את המידע, הבעיה איך אנחנו מעבירים את המידע.

אבי שמר: אתה לא יכול לחנך אותם.

אורי מקלב: אתה צריך להעביר את המידע בכפוף לחקיקה.

אורי מקלב: אולי עד שאנחנו נסיים לדון הודעות ה- SMS יעברו כבר בקול.

אורי מקלב: בעוד שנתיים זה בהחלט אפשרי.

אורי מקלב: אפשר לתכנת משהו כמו הודעת קול.

שלומית אבינח: אני נוהגת המון ואני חושבת שהודעות ה- SMS מאוד מפריעות.

שלומית אבינח: אני לא הייתי הולכת על הערוץ הזה.

אורי מקלב: ראיתי בעיתון היום שלנה

אורי מקלב: גי משאיות אסור לקרוא הודעות.

אורי מקלב: אם אני לא מחזיק את הטלפון ביד?

יצחק שגב: זה אסור, רק אם אתה מדבר בטלפון.

אורי מקלב: אבל מותר לך ללחוץ על מקש "שלח" או "מענה" בזמן נהיגה, זה מותר.

אורי מקלב: מי אמר שאסור לפתוח הודעות כתובות?

יצחק שגב: חלק מהתאונות שמעורבים בהן הולכי רגל הם עם הולכי רגל שהולכים אם אוזניות ומנותקים מכל העולם.

יצחק שגב: בהחלט שמחתי לשמוע את המחמאות, גם של חבר הכנסת וגם של הסגן בעיריית ירושלים, לגבי משטרת התנועה ולמשטרת ישראל בכלל .

יצחק שגב: יכול להיות שמה שקורה בירושלים מתרחש בכל מחוז של המשטרה, עובדה שבשנה שעברה באירוע במירון, וכמי שאחראי על תחום תלונות הציבור אני שמח להגיד שאחרי הרבה מאוד זמן קיבלנו שבחים על התארגנות באירוע הזה, מחמאות - - -

אורי מקלב: ראובן היה אחראי בירושלים.

יצחק שגב: אני רוצה לומר לכם שבמשטרה יש תהליך הפקת הלקחים מאוד יעיל, ניתן לראות את זה גם בצבא שמשם אני מגיע.

יצחק שגב: בהזדמנות זו אני רוצה לומר משהו שלא בהתייחס לירושלים אבל גם יש לזה קשר לירושלים.

יצחק שגב: אני יוצא כמעט כל בוקר מזכרון יעקב, כמעט כל יום אני מגיע למשרד בירושלים או למשרד בתל אביב, אני נוסע דרך כביש 6 או דרך כביש 4, כביש 2, שלשום עליתי על הקטע החדש של כביש 6 מאזור אליקים, הייתי בדרך ושמעתי שהייתה תאונה בכביש 6, ואני כבר רווי מהדוגמאות שכביש 5 גרוע יותר ממה שהיה בכביש 2.

יצחק שגב: אם אתה תקוע שם אתה במשך יום שלם יכול לנהל מהאוטו את המשרד כי אתה לא יכול לצאת לשום מקום.

יצחק שגב: אם המשטרה יכלה לנתב את התנועה מכביש 2 לכל מיני מקומות משם אין מוצא.

יצחק שגב: אני רוצה לציין לגבי כביש 1 שמאז ההחלטה של שר התחבורה שמשאיות לא עוברות בו עד השעה 09:00 זאת ברכה.

יצחק שגב: המשטרה אכן אוכפת שההחלטה הזאת תמומש ולא כמו בהרבה מקרים בהם ניתנת הנחייה שלא נאכפת, במקרה הזה אתה מרגיש את השיפור.

יצחק שגב: זה תענוג.

אורי מקלב: זה רק כמה חודשים, אם אנחנו לא נצליח לשנות את ההחלטה לגבי כביש 443.

אורי מקלב: למרות שאנשים שדיברו איתי לאחרונה בנוגע נתיב של התחבורה הציבורית שיש בכניסה לעיר.

אורי מקלב: כשהוא הוא ריק הוא לא שמיש.

שלומית אבינח: הוא בדרך כלל ריק.

דרור גנון: הוא מוכיח את עצמו בשעה שהוא צריך להוכיח את עצמו.

דרור גנון: אני נתייחס לעניין הזה.

יצחק שגב: אני כן מוצא מקום להתייחס לעניין הזה כי הדילמה הזאת תעלה בעוד זמן מה, או דרך נהגי משאיות או המובילים והאחרים, זה יעלה מתי שהוא בהתנגדויות.

יצחק שגב: אני חושב שלנוהגים, אמרתי את זה גם לשר התחבורה, זו ברכה והוא מקבל כמעט כל יום ברכות, בדרך כלל לא מברכים את עובדי הציבור, אני חושב שיש מקום שהבית הזה יעשה יחד עם משרד התחבורה כדי שהתהליך ימשיך להתממש.

שלומית אבינח: אתה מתכוון ביחס למשאיות?

יצחק שגב: אני מתייחס לעליה לירושלים.

יצחק שגב: הבוקר הייתי בפגישה בתל אביב ולא ידעתי מה קורה בדרך לירושלים.

יצחק שגב: עודכנתי תוך כדי נסיעה וידעתי לאן לפנות.

יצחק שגב: פניתי גם למשטרה ופניתי גם למוקדים אזרחיים ודרך המוקדים האלה יכולתי לדעת שירושלים פתוחה ואין שום בעיה להגיע לכנסת.

יצחק שגב: למדתי שיש שעות מסוימות שבהם הפיקים, ועל הפיקים האלה אי אפשר לבנות מערכות שלמות.

יצחק שגב: כשהייתי עוד איש מערכת הבטחון ידעתי שאם אני יוצא בשעה 17:00 מהמשרד אז אני תקוע שעתיים, אבל אם אני יוצא שעה לאחר מכן אני מגיע מהר יותר.

יצחק שגב: תהייה במשרד עוד שעה ואתה מגיע יותר מהר.

אורי מקלב: אבל אתה צריך להוציא את הילדים מהגן ומבית הספר.

יצחק שגב: השאלה איך יוצרים מערכת מוטיבציה של רצון להתנתק מהרכב האישי ולהשתמש בתחבורה ציבורית.

אורי מקלב: בנושא שאנחנו מדברים היום הוא נכון גם לגבי תחבורה ציבורית.

אורי מקלב: גם אם כולם ייסעו בתחבורה ציבורית, אנחנו יודעים שיש פקקים.

אורי מקלב: אנחנו יוצאים מנקודה במפגש הזה שהאזרח מעוניין לקבל מידע.

אורי מקלב: אנחנו רוצים לתת לו את המידע כדי שידע איך לתמרן בדרכים.

אורי מקלב: זה קודם כל שירות ועזרה לאזרח ודבר שני זה יכול להקל על העומסים.

אורי מקלב: בעצם אנחנו ננתב את העומסים על ידי הזרמת המידע ועל ידי כך האזרחים ימצאו את האלטרנטיבות.

אורי מקלב: את המשמעות, ההשלכות והחיסכון של המידע הזה מיותר לציין.

אורי מקלב: כולנו יודעים.

אורי מקלב: אנחנו דנים איך באופן מעשי אנחנו מקדמים את זה.

אורי מקלב: היום יותר ויותר אזרחים פתוחים ומודעים לקבלת המידע.

אורי מקלב: הם רוצים, והם יהיו מוכנים לעשות מאמץ כדי לקבל את המידע כמו למשל הרמת טלפון.

אורי מקלב: ניקח לדוגמה את מוקד המידע של "אגד" שהוא הרבה יותר ידידותי ומהיר יותר, אזרחים שבעבר נמנעו מלפנות ולקבל את מידע מהמוקד, כן עושים את זה היום.

אורי מקלב: להבדיל, אבל אם אתה צריך לקבל למשל מידע מחברות כרטיסי האשראי, אז רוב האנשים מעדיפים לא לנסות להתקשר אליהם בכלל בגלל הסרבול, אין להם כוח להמתין למענה, לא יודעים אם הוא ימתינו דקה, שתיים, חמש דקות או חצי שעה.

אורי מקלב: ולחברות הכבלים HOT ו - YES בכלל זה סיפור.

אורי מקלב: אנחנו שותפים בעניין שיפור מוקדים בכל מיני חברות וארגונים.

אבי שמר: יש היום הודעה שאומרת, מהו הזמן הנותר עד למענה.

אבי שמר: אתה מספר כזה וכזה בתור.

אורי מקלב: אני קיבלתי השבוע מכתב מ"לאומי קארד", שחסר איזה פרט בכרטיס של אשתי, ביקשו לטלפן למספר זה וזה כדי להשלים את הפרטים.

אורי מקלב: אתמול המתנו חצי שעה, שלשום חצי שעה.

יצחק שגב: אני מציע לך מאוד, לא למסור כאלה פרטים בטלפון.

יצחק שגב: אני מבקש, שלא תתקבל החלטה בנושא ה- SMS שלא להעביר מידע דרך ערוץ זה .

אורי מקלב: אני חושב שזה לא נכון להעביר הודעות SMS, מאחר שעל פי החלטה חוקית אסור לקורא הודעות תוך כדי נהיגה.

אורי מקלב: לא חייב שהנהג יקרא את ההודעות דווקא תוך כדי נהיגה, יש דרכים אחרות.

יצחק שגב: כמו שהצגת את, ועשית זאת באופן מאוד ברור, השירות לאזרח הוא לא רק להולך הרגל אלא גם לנוהגים ברכב.

יצחק שגב: מי שברכב ויש לידו מישהו שמקריא לו את ההודעות אז זה ניתן.

אורי מקלב: אני לא מתערב בזה, שהגורמים המקצועיים יחליטו אם זה ערוץ חוקתי ובטיחותי, או שלא.

אורי מקלב: על כל פנים, אתם תשקפו את הנושא.

יצחק שגב: במקרים של רכב תקוע או ציר חסום יש אפקטיביות להודעות האלה.

יצחק שגב: אבל לגבי דברים לא מהותיים זה לא אפקטיבי.

אורי מקלב: ככל שזה יהיה אמין יותר ומדויק, זה היה חשוב.

אורי מקלב: אבל אם האנשים יאבדו את האמון - - -

יצחק שגב: אם האנשים ידעו שזה המקור, הבעיה שלא תמיד אנשים יודעים.

אורי מקלב: לכן אני מבקש שזה יהיה פתוח כדי שהציבור ידווח ושהאנשים יבינו שזה לטובתם, כשאיש רואה שהכביש כאן כבר פתוח הוא מרים טלפון למרכז המידע ואומר שהכביש כבר פתוח והמוקדן אחרי שהוא מוודה את אמינות הדיווח מיד מעדכן את המידע.

אורי מקלב: כשאני העברתי מידע לכוכבית 955 לקח להם זמן עד שהם הודיעו ועידכנו את המידע.

אורי מקלב: לכן האמינות בנושא זו החלק חשוב מהמטרה.

אורי מקלב: אם רוצים שיהיה במרכז מידע ושהציבור יעשה בו שימוש ושגם יזין את המרכז במידע זה יהיה רק אם המידע והמרכז יהיו אמינים.

אורי מקלב: מידע אמיתי הוא יהיה המבחן.

משה חליו: זה קיים כבר היום.

משה חליו: כל המידע מתקבל במנת"י במרכז ניהול תנועה - - -

אורי מקלב: היום זה לא זמין.

אורי מקלב: למרות שיש שלטים שאומרים להתקשר למספר כך וכך כדי לקבל ולדווח על מקרים, כשמתקשרים אי אפשר לקבל אותם.

משה חליו: יש היום מוקד מיוחד לגבי עומסי התנועה בירושלים.

אורי מקלב: את זה אתה יודע, אתם אנשי המקצוע, אבל לא האזרח.

אורי מקלב: 12:15 הישיבה הופסקה 12:20 הישיבה התחדשה

אורי מקלב: כל מה אמרנו עד עכשיו נכון לגבי כלל האזרחים וגם לגבי תחבורה ציבורית.

אורי מקלב: אם אנחנו רוצים לעודד את השימוש בתחבורה ציבורית, המידע על התחבורה ציבורית צריך להיות אמין.

אורי מקלב: ככל שהציבור יידע על העומסים בכבישים, על סגירת צירים, שונה המידע שנחוץ למי שנמצא כבר בתוך פקק או לבין מי שממתין בתחנה ולא יודע למה האוטובוס מתעכב.

אורי מקלב: אני אתן דוגמה, מהשבוע שעבר.

אורי מקלב: כשהסעתי את הבן שלי להר חוצבים, עמד שם פקח ומסר שהאוטובוס לא יגיע בשעה 09:30 כי יש פקק, לא יודעים מתי הוא יגיע וכשהוא יגיע הוא יגיע.

אורי מקלב: אתה לא יודע מתי הוא יגיע ברור לך שבשעה 09:30 הוא כבר לא יהיה, הכל נראה אחרת כשיש בידך את המידע ושאתה מודע לעיכוב.

אורי מקלב: אם יש מרכז מידע אז שבכל מקום ידעו, ושהפקח יעודכן על כל עיכוב ושידע בזמן אמיתי לעדכן את האזרחים.

אורי מקלב: היום רמת המודעות של האנשים למידע גבוהה והם כן רוצים לקבל את המידע הזה.

אורי מקלב: הכלים שיש לנו היום מאפשרים לקבל את המידע בכל עת ובכל שעה באופנים שונים ושלא רק באמצעות גלישה באתרי מידע באינטרנט יוכלו לקבל את המידע שדרכי קבלת המידע תהיינה מגוונות.

ירון שקלר: דבר ראשון תרשי לי להגיד, שפקח שימסור מידע, לא מקובל עלי.

אורי מקלב: למה?

ירון שקלר: אני לא יודע מתי יגיע או יצא האוטובוס.

ירון שקלר: את זה אני לא יודע, לא מקובל עלי ולא מתאים לי.

אורי מקלב: הוא אומר שבשעה 09:30 הוא לא יגיע.

ירון שקלר: מתי יגיע?

ירון שקלר: עלי לא מקובל.

ירון שקלר: לדעתי הוא היה צריך לתת תשובה יותר ראויה ויותר נכונה, ומתי יגיע אוטובוס.

ירון שקלר: אני רואה את התשובה של פקח מקצועי שזו עבודתו.

שלומית אבינח: מה הוא כן צריך להגיד?

ירון שקלר: אכן חל שיבוש, נבדוק איפה האוטובוס נמצא כרגע, הערכה שהוא מגיע תוך כך וכך זמן, או שהוא לא יוכל להגיע כי הוא נמצא בפקק ונבדוק לגבי אוטובוס חלופי שיוכל להגיע.

ירון שקלר: אבל לא מידע לא ברור.

ירון שקלר: זו תשובה טובה שהוא מתעכב אבל הילד והנער תלויים בחסדי שמיים וגם לחסדי הפקח.

ירון שקלר: כולנו עובדים בשביל הציבור, ללא יוצא מהכלל, פקקים תמיד יהיו ותמיד יהיו שיבושים וכל מה שנעשה ובכל ההשתדלות שלנו אנחנו כולנו כירושלמים מכירים את הנפח.

ירון שקלר: בנושא המידע שהוא הנושא הדיון המבורך הזה.

ירון שקלר: כ"אגד" אנחנו משתדלים.

ירון שקלר: לנו במרכז ניהול תנועה יש שם הכנסת אורחים והוא כבר בית.

ירון שקלר: אנחנו לא נמצאים שם רק משעה 08:00 עד 17:00, אנחנו נמצאים במרכז החל מהשעה 04:00 עד שעה 01:00 למחרת, ורק במשך 4 שעות אנחנו לא נמצאים במרכז.

קובי ממליה: שומרים לכם על הכיסאות בשעות האלה.

קובי ממליה: אנחנו נמצאים שם 24 שעות.

ירון שקלר: הנציגים שלנו מרושתים באופן רציף עם מרכז שירות הלקוחות שלנו.

ירון שקלר: לפני לא מעט זמן בערך לפני כחודש וחצי חודשיים הארכנו את שעות הפעילות עד לשעה 23:00 ועם יותר מענה.

ירון שקלר: כל לקוח שמתקשר לכוכבית 2800 - שהוא מספר שמפורסם בכל אוטובוס של "אגד", כל הפונה לשירות הלקוחות שלנו מקבל מידע עדכני מה קורה בכלל בכל הארץ.

ירון שקלר: הוא ומקבל מידע שהוזן על ידי המרכז במנת"י- מרכז ניהול תנועה איזה כביש סגור ומה לא פתוח.

ירון שקלר: את אתר האינטרנט שלנו אנחנו מזינים בהודעות On Line רצות של כל המידע שיש שנמצא אצלנו כמו שהכביש הזה נסגר מסיבה זו וכזו.

ירון שקלר: למשל דוגמה מאתמול כשנסגרו כבישים בהלוויתו של הרב פורש.

שלומית אבינח: אתר האינטרנט הוא פחות רלוונטי לנהגים, זה רק לגבי מי שרוצה לצאת לדרך ופחות למי שנמצא כבר בדרך.

ירון שקלר: כולנו חיים את האינטרנט, היום האנשים שולחים פניות תוך כדי הנסיעה באוטובוס.

ירון שקלר: "אני מחכה לאוטובוס למה האוטובוס לא מגיע?

ירון שקלר: האינטרנט אולי לא נגיש כל כך לציבור החרדי.

ירון שקלר: המגזר הזה פחות משתמש באינטרנט אבל לכלל הציבור ובעיקר לדור הצעיר האינטרנט נגיש מאוד.

אורי מקלב: אבל חלק מהציבור הירושלמי לא ממש משתמש באינטרנט.

אורי מקלב: הוא יודע להשתמש באינטרנט אבל אסור לו להשתמש בכלי הזה.

ירון שקלר: אנחנו מעדכנים את מרכז המידע שלנו בכל המידע שיש, כולל עדכונים של הנהגים.

ירון שקלר: "באגד" יש מרכז לניהול צי רכב, אתם מוזמנים לבוא לראות כי זה משהו אדיר, כל המסכים.

ירון שקלר: כל נהג למשל שנתקל בחפץ חשוד מיד שולח מידע דרך ה- JPS - דרך המערכת שלו כשהוא לוחץ על מקש 1 – זה חפץ חשוד, מקש 2 – זה כביש נחסם לתנועה.

אורי מקלב: ברכב עירוני או רק בבינעירוני?

ירון שקלר: בכל מקום ש"אגד" בארץ.

אורי מקלב: למשל אם הוא נוסע כעת בכביש בגין?

ירון שלקר: הוא לוחץ וזה מופיע במערכת שלנו לניהול צי רכב.

אורי מקלב: ומה יודעים?

ירון שקלר: יודעים למשל שעכשיו הרכב נמצא ברח' יפו קינג ג'ורג', ויש חפץ חשוד.

יורם דאדי: יש תאונה, יש פקק, הוא לא צריך לעשות הרבה, הוא רק לוחץ על כפתור והמידע מתקבל.

ירון שקלר: מה צפוי בעתיד?

ירון שקלר: גם במקרה הזה אני מתאר לעצמי.

אורי מקלב: ומה קורה אז?

אורי מקלב: הוא עומד בקשר טלפוני?

ירון בן אהרון: ברמה התפעולית, אנחנו יודעים שברגע שהנהג מודיע בהודעת SMS – חשוב להגיד שהרכב נמצא במצב של בלם יד מלא, הוא לא יכול להעביר הודעה כאשר הבלם יד לא משוך.

אורי מקלב: הוא לא יוכל לשלוח כי זה לא יפעל.

ירון בן אהרון: מהרגע שההודעה מתקבלת במרכז, ברמה התפעולית ב"אגד", רואים את המשך סידור של אותו הנהג ויודעים גם איך לקשור את המידע לנסיעה הבאה שלו כדי שהוא לא יאחר ללקוח בנסיעה הבאה.

ירון בן אהרון: הנציגים שלנו במנת"י מעבירים אלינו את הדיווחים באמצאות הודעות ה- JPS לגבי הסגירות, וזה מתבצע טוב.

אורי מקלב: אפשר להמשיך להרחיב עד כמה "אגד" טובה והיא טובה כמובן, אבל אנחנו רוצים "אגד" טובה יותר.

אורי מקלב: תתייחס בבקשה מה קורה עם נהג בירושלים כשנתקל בעומסי תנועה.

אורי מקלב: הוא מדווח?

אורי מקלב: אני רוצה שתרחיב.

ירון בן אהרון: בדיוק אמרתי לטל שומר שזה עניין של תפיסה, זאת אומרת שגם מפה וגם משם ושמכמה שיותר מקורות המידע מגיע, כלומר מכמה שיותר מוקדים כך המידע הוא יותר אמין, הוא מגיע בזמינות הרבה יותר גבוהה וכולם נהנים מזה.

טל שומר: במכרז שאנחנו נפרסם בעוד כחודש יש התייחסות שהדיווח בתחנות האוטובוסים יהיה בזמן אמת כמו למשל "האוטובוס יגיע בעוד כחמש דקות" אם יש עיכוב המידע יתעדכן.

אורי מקלב: זה אני בטוח יהיה בתחנות החכמות.

אורי מקלב: אבל בעתיד אם יש תהייה בעיה בדרכים כמו עומסים, פקקים, ואם יש בעיה ברמזור שהוא קצר.

אורי מקלב: אזרחים מתקשרים וזה טוב, אבל יש אזרחים שלא יודעים למה יש כאן בעיה ברמזור ולמה יש עומס, הרמזור משובש והוא נכנס לפאזה אחרת והוא מתחלף בתדירות לא תקינה, נהג "אגד" הוא מיומן והוא מבין שכאן יש בעיה והוא יכול לדווח שהבעיה כאן היא של רמזור קצר.

אורי מקלב: הוא גורם מקצועי נוסף שנמצא בשטח בכל העיר הזאת, הוא יודע להגיד לך רכב תקוע, יש פקק או כל תקלה אחרת.

אורי מקלב: הנהגים באמת שגרירים טובים שלנו.

ירון שקלר: לסיום אני רוצה להתחבר לחבריי ולהוסיף דבר נוסף.

ירון שקלר: אני רוצה להתחבר לדברי היושב ראש.

ירון שקלר: התכניות טובות והן נהדרות ואני יודע שכל אחד משקיע בהשתדלות עצומה גם מבחינה אישית, מקצועית ומכל הבחינות האחרות.

ירון שקלר: אבל לבחון איך אפשר לשלב את הדבר הזה עם התכניות העתידיות של עוד שנה, עוד שנתיים, איך להגדיל ולעשות שימוש טוב יותר בטלפונים ושתהייה אפשרות לעשות שימוש במרכז המידע הזה בין אם זה באמצעות מנת"י או חברה אחרת.

ירון שקלר: לפרסם את מספר הטלפון הזה ושהציבור ידע על השירות הזה.

ירון שקלר: זה צריך להיות בשילוב עם כל התכניות הנהדרות.

ירון שקלר: אני אומר את זה עם סימן קריאה בסוף.

ירון שקלר: צריך לשלב את זה במקביל לפיתוח התכניות.

ירון שקלר: אנחנו עובדים בשביל הציבור.

יורם דאדי: אני מבקש לסגור את הנושא של "אגד" – מבחינתנו זה להתפרץ לדלת פתוחה כי אנחנו נותנים את כל המשאבים שרק אפשר.

יורם דאדי: כמו שכל אחד שנמצא פה יודע יש לנו כל כך הרבה מקורות מידע לציבור שפעילים כמעט 24 שעות בימימה.

יורם דאדי: אנחנו משתדלים להעביר את כל המידע הזמין שאנחנו מקבלים כל הזמן ב- On Line, אני יודע שהוא מגיע גם ממנתי"י, גם ממשטרת התנועה ומכל מי שרק אפשר.

יורם דאדי: כל המרכז הזה מתכנס לתוך מרכז המידע הארצי שלנו שיושב בבאר שבע, אנחנו נותנים מידע עד רזולוציה שניתן לשאול מתי אוטובוס מגיע לתחנה הזאת והזאת ואם אדם יתעקש לקבל את המידע הזה הוא יוכל לקבל.

יורם דאדי: אנחנו מרושתים במידע היכן כל אוטובוס נמצא ומה קורה, איפה יש תאונה, איפה יש פקק תנועה – כמובן שזה תלוי המידע שממנו אנחנו ניזונים.

יורם דאדי: מבחינתנו זה להשתלב כדי לתת תשובות גם לתושבים האחרים ולאו דווקא למשתמשי התחבורה הציבורית.

יורם דאדי: לגבי התחבורה הציבורית אנחנו עושים את הכל ומשקיעים כל הזמן כדי לתת ללקוח מידע אמין וזמין.

ירון בן אהרון: כדי להמחיש את דבריו אני אתן דוגמה, אני גם עובד בקו, כולנו גם נהגים.

ירון בן אהרון: לפני כשבועיים יצאתי מכיוון עין בוקק ונכנסתי לקיבוץ עין גדי, כנראה המידע שניתן ללקוח ששהה בבית האחרה לא היה נכון, אני כבר ירדתי מעין גדי והייתי בכיוון ירושלים והייתי גם האוטובוס האחרון.

ירון בן אהרון: אותו לקוח התקשר לכוכבית 2800, מנהלת המשמרת זיהתה דרך ה- JPS שאני יוצא דרך, שלחה הודעה ל- JPS שאני אעמוד בצד, התקשרה אלי וחזרתי לקיבוץ.

ירון בן אהרון: זאת אומרת שהשירות והמידע קיימים.

דרור גנון: אני מציע לעשות הצגת תכלית של אדם שיוצא מביתו בבוקר הוא רוצה להגיע ליעד כלשהו.

דרור גנון: אם הוא משתמש בתחבורה ציבורית הוא צריך לשאול את עצמו המון שאלות.

דרור גנון: "איך אני מגיע, איזה קו אני צריך לקחת, איפה נמצאת תחנת האוטובוס שלי, מה מרחק ההליכה שלי, כמה עולה לי הנסיעה, מתי יגיע האוטובוס?

דרור גנון: " אחרי שהוא מגיע לתחנת האוטובוס הוא צריך לדעת כמה זמן נשאר, האם עבר האוטובוס, האם הוא בכלל בתחנה הנכונה?

דרור גנון: אחרי שהוא עולה לאוטובוס הוא שואל "איפה אני צריך לרדת, מתי מגיע האוטובוס הבא שלי, מה המחיר שעלי לשלם כמה זמן נסיעה יש לי?" יש הרבה שאלות.

דרור גנון: גם נהג רכב פרטי שיוצא בבוקר וצריך להגיע לאזור מסוים ולא מכיר את המסלול, שואל "באיזה כביש אני צריך לנסוע, כמה זמן נסיעה יש לי, איך אני אמור להתייחס לעיכובים שיהיו לי בדרך, אילו עיכובים צפויים לי, האם יש לי חניה במקום, מה עלות החניה?

דרור גנון: " ולאחר מכן גם איך הוא חוזר.

דרור גנון: נוסע רכב פרטי או נוסע בתחבורה ציבורית או אפילו הולך רגל שהולך מעבר להליכה שגרתית שואל המון שאלות שדורשות ממנו הרבה חשיבה ופעולות מחשבתיות שהוא צריך לבצע.

דרור גנון: המידע אמור לתת מענה לפחות לחלק מהשאלות אם לא לכולן.

דרור גנון: כשאנחנו מדברים על מידע אנחנו צריכים לחלק אותו למספר רמות של מידע, כמו שאמרנו יש משתמשים כמסוגים כאלה ואחרים ואנחנו מדברים על תנועה.

דרור גנון: יש לנו את משתמשי הרכב הפרטי שציינתם כאן, יש את משתמשי התחבורה הציבורית, הולכי הרגל.

דרור גנון: אני בכוונה משייך עוד קבוצה שאני אקרה לה מבקרים/תיירים שהם יכולים להיות שייכים לאחת מהקטגוריות הקודמות אבל הם לא מכירים בכלל, הם קטגוריה אחרת לגמרי.

דרור גנון: אתה רוצה לתת מידע לפי סוגי המידע ולפי איזה סוג אירוע, יש פיגוע, יש ביקור, יש לך מיפגע תחבורתי או מיפגע אחר שהוא לא ברמה שדורשת התייחסות משטרתית באותה נקודת זמן, אבל הוא יוצר בעיה תנועתית קשה.

דרור גנון: כל המשתנים האלה מתחלקים למספר אין סופי של גורמים שמתעסקים בזה: משטרה, מנת"י, מפעילי תחבורה ציבורית ולא רק "אגד" - בעתיד זו הרכבת הקלה, חברות מזרח ירושלים, ביתר עילית –סופר בוס, "אגד תעבורה" ועוד ועוד.

דרור גנון: אתה מגלה שלכל אחד מהמשתמשים יש את המידע שהוא צורך.

דרור גנון: חברת "קוניס" יורדת ממודיעין לכיוון ירושלים וצריכה

דרור גנון: לדעת איך היא ממשיכה, יש חברה כזאת, אוטובוס, יש פקק, האם הוא יגיע או לא.

דרור גנון: יש כאן מצב קצת בעייתי מבחינת המידע.

דרור גנון: על כל זה יש את העירייה שדואגת לרווחת התושבים שפותחת וסוגרת כבישים, ובלי לפגוע זה לפעמים עם הודעה ולפעמים גם בלי הודעה, פתאום "אגד" שנוסע בבוקר מגלה שהכביש פתוח, או אולי הכביש סגור וצריך למצוא צירים חלופיים, צריך לייצר תהליכים, צריך לשנות את המסלולים ולפעול בזמן אמת.

דרור גנון: זה לא חייב להיות קשור למנת"י – מרכז ניהול תנועה, כי הם לא עוסקים בתהליך.

דרור גנון: יש סוגי מידע שונים, יש לך מידע שאתה מקבל מראש ואתה ערוך אליו, ואם מתוכנן ביקור של נשיא ארצות הברית אנחנו יודעים עליו שלושה חודשים מראש ואנחנו נערכים, מקימים חדר מלחמה, מקימים מרכז שיטפל באירוע וכן הלאה.

דרור גנון: אבל יש גם אירועים מזדמנים, וכמו שאמרת אצל המנהל הכללי שזה מידע שלא ניתן לשלוט בו, אתה לא יודע שהוא קיים, אתה לא יודע איך לנהל אותו אבל כשאתה יודע שהוא מתרחש אתה צריך לתת לו מענה.

דרור גנון: זה לא מספיק שאתה מסביר לנוסע או למבקש המידע שהוא הולך להיתקע כרגע במשך 4 שעות, וכמו שאמרו פה שאם אתה נתקע בכביש 6 אז אתה תקוע למשך 4 שעות.

דרור גנון: זה לא מספיק כי הוא צריך לדעת מה הוא עושה עם המידע שהוא קיבל, ואיך הוא משתמש ומנהל את המידע כולל האזרח שמקבל את המידע.

דרור גנון: אני בכוונה מרחיב ומסביר את הבעיה מלמעלה כדי להיכנס לנקודות שקשורות למשרד התחבורה ואיך משרד התחבורה מלמעלה מנסה לייצר את התהליך כלפי מטה.

דרור גנון: דיברנו על מנת"י, שהוא גוף שפועל בירושלים באופן ספציפי, ואני ארחיב לגבי כל הארץ.

דרור גנון: זה גוף שאנחנו איתרנו אותו כבעל יכולות לא עכשוויות אלא עתידיות לניהול חלק גדול מהמידע שהוא בשכבה הראשונה, המידע שמתקשר לתשתית הראשונה והוא הבסיס לכל התהליך הזה.

דרור גנון: עליו אנחנו מלבישים מערכות נוספות שאמורות להשתלב בין אם הם מפעילי התחבורה הציבורית, בין אם זו משטרת ישראל שעכשיו מתחילה להיכנס לתהליך וגם תוכל לשלוט בתהליכים מקבילים למנת"י- מרכז ניהול מידע, בין אם אלה מפעילי התחבורה הציבורית בכלל ולא רק "אגד".

דרור גנון: הכוונה שהמידע בכללותו יכנס לתוך צינור ויצא החוצה.

דרור גנון: ברמה הפרטנית חילקתי את סוגי המשתמשים כדי להסביר איזה סוג מידע כל אחד צורך, לא את כל נוסעי התחבורה הציבורית מעניין אם יש פקק באזור מסוים, אותם מעניין לדעת מתי האוטובוס שלהם מגיע וכמה זמן הוא ייסע.

דרור גנון: יש את המידע בזמן אמת בתחנות כמו שציון שזו מערכת שיודעת לקבל הכוונה בזמן אמת של מיקום אוטובוס בחישוב לוגריתמי של זמן הנסיעה הנותר לכיוון התחנה ושמחשב באופן לוגריתמי את זמן הנסיעה לנקודה הבאה שלו באותו המסלול.

דרור גנון: ערכנו סקר וגילנו חוסר וודאות, והוא מאוד מעניין, הצבנו שלט מידע בזמן אמת ברח' קרן היסוד בשתי תחנות, באחת הצבנו שלט.

דרור גנון: עשינו את הניסוי עם "אגד" ועברנו חבלי לידה קשים אבל בסוף "כופפנו את כולם" והצלחנו להציב את השלט.

דרור גנון: השלט ציין כמה זמן נותר לאוטובוס להגיע לתחנה ומתי יגיע האוטובוס אחריו.

אורי מקלב: וזה היה רק בתחנה אחת?

דרור גנון: זה היה במסגרת הניסוי.

דרור גנון: חיברנו את כל המערכות.

דרור גנון: בניסוי לקחנו את התחנה האחת שבה לא הצבנו שלט, שאלנו את הנוסעים כמה זמן אתם מחכים לאוטובוס.

דרור גנון: בתחנה שבה לא הוצב השלט האנשים דיווחו בין 20 עד 40 דקות המתנה.

דרור גנון: בפועל הם המתינו בממוצע 12 דקות, הזמן שהם דיווחו היה הרבה מעבר למה שהמתינו בפועל.

דרור גנון: הם היו בחוסר וודאות ונראה להם שהם המתינו הרבה מאוד זמן.

דרור גנון: בתחנה שבה הוצב שלט שבו צוין זמן ההמתנה הנוסעים דיווחו שהם המתינו עוד פחות ממה שצוין בשלט.

דרור גנון: זה חוסר הוודאות, התשובה לחוסר הוודאות פותרת לעיתים הרבה בעיות.

דרור גנון: כשאתה נותן את המידע אתה משתיק את חוסר הוודאות.

אורי מקלב: המידע פותר את חוסר הוודאות?

דרור גנון: המידע פותר את העובדה שחוסר הוודאות מייצר בעיות אחרות.

דרור גנון: המידע מאפשר לפתור את הבעיות האחרות.

שלומית אבינח: השלט הרבה יותר אפקטיבי.

דרור גנון: נשלט עכשיו בירושלים 50 תחנות.

דרור גנון: יצא מכרז שחברת מוריה שהיא חברת הבת של העירייה אחראית על המכרז.

דרור גנון: אנחנו נתחיל בשילוט התחנות ברח' דרך חברון, הן תהיינה בממשק ל"אגד".

שלומית אבינח: אלו תהיינה הודעות רצות?

דרור גנון: זה שלט אלקטרוני שיציין את מספר קו האוטובוס, מתי יגיע האוטובוס ומספר דקות ההמתנה מצד אחד, ומצד שני הוא יודיע מתי יגיע האוטובוס הבא.

דרור גנון: זה יהיה נכון לכל קווי האוטובוסים באותה תחנה.

אורי מקלב: פנו אלי אנשים שרצו לייבא לארץ טכנולוגיה שתאפשר ברמזורים להולכי רגל העברת מידע של מספר שניות עד שהרמזור יתחלף לירוק.

דרור גנון: אנחנו נערוך להם הכרות עם ישעיהו רונן והוא יסביר להם למה לא.

אורי מקלב: למה לא?

דרור גנון: יש עם זה בעיה מבחינה בטיחותית פסיכולוגית כי זה יוצר לבנאדם צפייה.

דרור גנון: זה כמו שאתה יושב על מסלול ריצה וסופרים לך את מאיות השנייה לתחילת הריצה, שלוש, שתיים, אחת ואז אתה מזנק.

דרור גנון: אותה התגובה גם כאן, אתה תראה שמגיע השנייה האחת ואתה מיד תזנק לכביש ולא תסתכל מי בא ומי נוסע.

אורי מקלב: תנו מקדם של שנייה אחת.

אורי מקלב: בחוץ לארץ זה קיים.

דרור גנון: בחוץ לארץ זה קיים בנושא של המוגבלות.

דרור גנון: לעיוורים וכדומה.

אורי מקלב: בקנדה זה קיים.

דרור גנון: בקנדה כן אבל באירופה זה לא קיים.

דרור גנון: אנחנו פועלים לפי התקן האירופי בנושא הזה.

שלומית אבינח: מתי יוצב השילוט?

אורי מקלב: אני זוכר בהיסטוריה שבגלל מקרים שבחניונים לא היה מקום חניה נאלצו להשתמש בתחבורה הציבורית.

אורי מקלב: זה קיים גם היום.

אורי מקלב: זה מגיע מכל מיני בדיקות שערכו בחוץ לארץ במדינה כזאת וכזאת.

אורי מקלב: אבל תראה לי עוד מדינה שבה יש מצב כמו אצלנו שהישראלי שמוכן להסתובב חצי שעה עם האוטו כדי שיוכל לחנות עשרים מטר יותר קרוב.

אורי מקלב: גם כאלה שעושים הליכות ארכות.

אורי מקלב: לפעמים שואל מישהו למה אתה צריך להיכנס לתוך הפקק אתה לא יכול לעצור ברחוב ליד?

אורי מקלב: הוא יהיה מוכן לתמרן אפילו שעה כי הוא מוכרח להיות הכי קרוב לדלת למקום שהוא צריך.

דרור גנון: אני בכוונה מתייחס לנושא של התחבורה הציבורית, אני טוען שכדי להילחם בפקקים צריך לזכור שאוטובוס אחד מסיע 50 רכבים.

דרור גנון: נקודה.

דרור גנון: אנחנו כולנו רואים בבוקר את הנהג ברכב שנוסע לבד.

דרור גנון: התחבורה הציבורית מקטינה ראשית את הבעיה עצמה - שלשמה אנחנו מבקשים להעביר את המידע.

דרור גנון: חשוב לי להדגיש את זה.

דרור גנון: יש את המידע האלקטרוני, אינטרנט וזה נקרא בשפה המקצועית המידע הבסיסי.

דרור גנון: האנשים כן משתמשים באינטרנט ואולי במגזר החרדי פחות, אבל בסך הכלל השימוש באינטרנט די נפוץ.

דרור גנון: המידע הבסיסי במכשירי ניווט - למשל קיים מידע של תנועה בזמן אמת וכעת זה מופיע בכל המכשירים החדשים ואתה תוך כדי תכנון הנסיעה שלך יכול לקבל המלצה לגבי המסלול הכי פחות פקוק.

דרור גנון: וכתוב מותאם לנתיבי תנועה.

דרור גנון: בתל אביב זה קיים, בירושלים זה עדיין לא קיים.

אורי מקלב: באילו מכשירים.

דרור גנון: ב- GPS.

דרור גנון: אתה מודיע לו שאתה רוצה להגיע מנקודה אחת לשנייה והוא מקבל עדכונים בזמן אמת והוא יודע לכוון אותך למסלול המועדף.

דרור גנון: בחוץ לארץ זה קיים ובארץ זה רק התחיל.

דרור גנון: התהליך דורש כיוונן לוויני.

דרור גנון: זה התחיל בתל אביב ואני מקווה שזה יוכנס גם לירושלים.

אורי מקלב: הבעיה היא המידע.

דרור גנון: המידע קיים.

דרור גנון: המידע נגזר ממרכזי המידע הקיימים.

אורי מקלב: חלק מהנושא שלנו זה להעצים ולשכלל את המידע.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על משהו שיהיה הרבה יותר מושלם וזמין.

אורי מקלב: אני מתייחס גם למקורות המידע כשאנשים מתקשרים ופונים ומבקשים למשל מידע יותר עדכני וגם יותר מורחב.

דרור גנון: יש את המידע הטלפוני ואנחנו נמצאים כעת במכרז לגבי ירושלים דרך תכנית תחבורה ל"קול סנטר" בכל הקשור לתחבורה הציבורית, גם לגבי "אגד" וגם למפעילים האחרים שפועלים, מידע שייתן בעיקר מידע סטטי.

דרור גנון: בשלב הבא כשנוכל לתת מידע בזמן אמת הוא נוסיף את הנישה הזאת.

דרור גנון: קיים מרכז מידע ארצי שמשרד התחבורה מפתח כבר הרבה זמן, וכעת אנחנו מתחילים לקבל את המידע.

דרור גנון: המרכז הזה יהיה דו שלבי ואנחנו משתמשים בפלטפורמה של "אגד" בנושא של מידע קולי, הסנטר של "אגד" בבאר שבע "הקול לטובתנו".

דרור גנון: אנחנו נעביר את כל המפעילים בשלב הראשון אליהם ובשלב השני זה יהיה במערכת יותר מוגדלת ש"ממישל זמין" מייצר עבור המדינה שגם ייתן מידע.

דרור גנון: יהיה גם מידע אינטרנטי, מידע בזמן אמת, דיווחי מידע.

דרור גנון: אתה תוכל להירשם לאתר ולקבל דיווחים לטלפון מבלי לשלוח SMS, זה יהיה בעלות מינימלית ואתה תוכל לקבל כל הזמן מידע.

שלומית אבינח: זה יהיה מידע על כל הארץ?

שלומית אבינח: אתה הרי לא רוצה את כל הארץ.

דרור גנון: את תבחרי את האזור.

דרור גנון: את ירושלמית ואת נוסעת בציר מסוים ואת מבקשת מידע על הציר הזה, את תקבלי בזמן אמת את המידע הרלוונטי לגבי הציר הזה.

אורי מקלב: המידע יהיה באינטרנט?

דרור גנון: הוא ישלח לך או לטלפון או לאינטרנט בהתאם לבחירה שלך.

דרור גנון: זה אפשרי גם בדואר אלקטרוני וזה פשוט.

דרור גנון: כשיש את המידע זה טכני ואתה תבחר את הדרך איך זה ישלח.

דרור גנון: המדיה שבה תעבור תהייה גמישה.

דרור גנון: כשאתה נמצא בפקק אתה מוריד את הראש לראות מי מתקשר אליך כי אתה מאחר לכנסת לישיבה של הועדה לפניות הציבור, אז אתה חייב בכל רגע נתון לדבר עם אנשים ועם כמה, ואם יש לך כמה טלפונים אז אתה מנהל מערך של חדר מלחמה מתוך האוטו שלך, זו בעיה שאינה קשורה למה שאנחנו כעת מדברים, זה עניין אחר וזה סיפור אחר שאולי ניתן לייצר מרכיבים שיעזרו להקטין את הבעיה.

דרור גנון: זה לא חייב להיות באמצעות SMS, זה יכול להיות "קול סנטר".

אורי מקלב: אתם תצרכו למצוא את הפתרון לזה.

אורי מקלב: ישנן מגוון אפשרויות, לא כולם משתמשים ב- SMS תוך כדי נהיגה.

אורי מקלב: הודעת ה- SMS יכולה להיות עוד לפני הנסיעה.

אבי שמר: גם אזרח שמרים את הטלפון ודורש את המידע מסיט את תשומת הלב שלו.

אורי מקלב: יכול להיות שהוא מברר אצל המעסיק שלו לגבי המסלול המועדף ומקבל דיווח לא לנסוע במסלול כזה וכזה.

אורי מקלב: אנחנו לא צריכים תאונות וכמו שאמרו פה שתאונה אחת תשבש לך את כל מה שאתה מרוויח.

אורי מקלב: אמרנו, וגם דרור גנון אמר את זה, בזמן העומסים זו העת הכי מסוכנת מבחינת תאונות דרכים, כי בשנייה אתה בסיכון.

דרור גנון: אמצעים נוספים שיהיו קיימים, אני אציין אותם: AVR, וכמו שציינתי קודם ולמה שאתה קראת מרכז מידע ממוחשב, אתה תגיע לנתב ותקיש, 1, או 2, או 3, ותקבל את המידע שאתה צריך, המידע הזה לא יינתן על ידי במענה קולי אלא יהיה מענה ממוחשב.

דרור גנון: יהיה האינטרנט הסלולר כמו שציין כאן טל שומר.

אורי מקלב: מה שאתה מעלה כאן, יהיה בירושלים או שהוא שיהיה ארצי?

דרור גנון: לא.

דרור גנון: בארץ הוא יהיה בכל מקרה.

אורי מקלב: זה נמצא במכרז כעת?

דרור גנון: "קול סנטר" קיים.

דרור גנון: כדי למסור מידע AVR אני צריך לגמור את הנושא של מידע בזמן אמת לגבי התחבורה הציבורית וזה יהיה מסוכרן, האמצעי בו המידע יועבר החוצה יהיה בררה טכנית, ולא משנה איך נוציא אותו.

אורי מקלב: זו פעילות אחרת?

דרור גנון: משרד התחבורה בשיתוף "אגד" ירושלים, אני במתכוון אומר "אגד" ירושלים מאחר וזו יוזמה משותפת במסגרת הסכם שלנו עם "אגד", משרד התחבורה יממן כמעט ב- 100% התקנת מערכות AVM של JPS בתוספת של מחשבים באוטובוסים בירושלים ספציפית, עם מערכות תקשורת שתתחברנה למרכז מנת"י- מרכז ניהול ותנועה, של מרכז הבקרה של "אגד" שנמצא במרכז ניהול תנועה, כולל מערכת ניהול צי מקומית שבה ינהלו במרכז ניהול תנועה.

דרור גנון: זה יכלול דיווח לשלטים, דיווח משלים.

דרור גנון: כרגע יוצא מכרז - - -

אורי מקלב: זה לא אותו מכרז?

דרור גנון: לא.

דרור גנון: יש מכרז של "קול סנטר" שהוא מידע סטטי.

דרור גנון: כאן זה "אגד".

דרור גנון: אני מקווה שעד סוף השנה כל המידע יתחבר וזה יראה אחרת.

דרור גנון: המידע שלהם יהיה הרבה יותר מהימן ועדכני, הוא יישב על הפלטפורמה של מנת"י- מרכז ניהול תנועה העתידי, זאת אומרת שהמידע יזרום במקביל ויהיה פחות דיבור אנושי והוא יהיה יותר אלקטרוני, אבל יהיו גם אנשים, כי כמו שלמדנו מהניסיון מהחיים בעבר כשיושב שוטר ויושב סדרן ואיש מידע הם מדברים בינהם ומתייעצים מה לסגור ואת מה לפתוח ויש לזה יתרון אדיר, אבל עדיין יש את החיבור של כל המידע כדי להוציא את המידע הנקודתי.

דרור גנון: זה גם כן קיים וכמובן שנצטרך גם לטפל בפקק עצמו.

דרור גנון: אנחנו הצענו כמה הצעות, ואתה כבר ציינת את זה, משרד התחבורה הציעה בזמנו כמה הצעות לעירייה אבל העירייה לא אימצה אותן.

דרור גנון: הנוכחים ברכו כאן על עניין המשאיות, אנחנו נמצאים 'בלחץ פיזי מתון' של מועצת המובילים שמגיעים כל כמה ימים בלחץ בעניין הזה, זה לא ממש קל גם מבחינה ציבורית.

דרור גנון: אני מוכרח לציין לשבח את השר שפועל היום והוא מקבל החלטות שאולי הן לא פוליטית ולא סקסיות אבל הן החלטות נכונות מבחינת הציבור, זה הוכיח את עצמו.

דרור גנון: אני חושב שצריך לחזק את ידיו בנושא הזה.

אבי שמר: צריך להעריך את הפיילוט.

דרור גנון: לא להעריך את הפיילוט אלא לתקן את התמרורים בכניסה לשער הגיא וזה בסמכותו של מפקח התעבורה.

דרור גנון: אנחנו מקווים שנצליח להגיע להבנה עם מועצת המובילים עוד קודם כדי שגם הם יבינו שיש התעצמות ציבורית לטובת העניין הזה.

דרור גנון: אני לא בטוח שהם ירצו להיכנס למאבק ציבורי נגד התושבים, אנחנו נראה איך זה יתנהל.

אורי מקלב: המידע שאתה מציין כרגע, אם אתם אומרים שיש 120 יום או 120 אירועים שהם מתוכננים מראש, אם זה יהיה מוקלט האנשים יוכלו לתכנן את המהלכים לגבי הימים האלה, אם אדם ירצה לערוך אירוע בתאריך מסוים וכשהוא יקבל את המידע שזה נופל בתאריך בעייתי מבחינת התחבורה, כמו למשל שבחול המועד יש על פי רוב צעדות, אם הוא ידע את זה מראש הוא יוכל לתכנן את האירוע הפרטי שלו בהתאם לימים האלה.

ירון בן אהרון: המידע לאו דווקא תמיד מעניין את הנוסעים בכלי הרכב, למשל החג של האתיופים לא ממש מעניין אותו, החג הזה לא מייצר בעיה.

דרור גנון: הוא מדבר על אירועים קבועים בלוח השנה העברי או הישראלי שאם נרצה או לא נרצה הם יגיעו.

דרור גנון: כל שישי ושבת מבחינתנו הם אירועים, כי אתה מסיע עיר שלמה עם החבילות שלה ואתה מחזיר אותה במוצאי שבת.

דרור גנון: ההתייחסות לתחבורה הציבורית היא קצת שונה.

אורי מקלב: יש אירוע כזה או אחר ואין כמעט יום אחד שאין בו משהו בין אם מתוכנן ובין אם לא.

אורי מקלב: אולי צריך לוח שנה כזה באתר עיריית ירושלים.

דרור גנון: יש, מבחינת התחבורה הציבורית.

אורי מקלב: בעיקר לגבי הדברים הקבועים.

אורי מקלב: כמו שנאמר על ה- 120 ימים.

דרור גנון: אנחנו בדקנו את זה "ברחל בתך הקטנה", בדקנו את כל האפשרויות ועשינו את זה כדי לדעת מה מזדמן ומה לא מזדמן.

אורי מקלב: קח את תקופות החתונות.

אורי מקלב: יש אזורים שלמים שבהם לאורך כל היום, יש ימים שאנחנו בכלל לא מודעים להם.

אורי מקלב: אני למשל לא ידעתי שבערב ראש חודש מגיעים עשרות אלפים להתפלל בעיר העתיקה .

אורי מקלב: יש את ערבי ראש חודש שהם יותר עמוסים כמו למשל ערב ראש חודש ניסן, אלול.

אורי מקלב: אם למשל נדע שיש את ההילולה של האדמו"ר מבלעז, ואתה יודע שאזור הר המנוחות באותו היום יהיה עמוס מאוד, או היורצייט של האור חיים הקדוש - אירוע באזור הר הזיתים.

אורי מקלב: זו הערכות גם של משטרת התנועה, גם של מערך הרמזורים, של "אגד" והכל.

אורי מקלב: יש אזור שלם שהוא יום של אירוע.

אורי מקלב: אני לא מציין את ל"ג בעומר למשל שבכל הארץ בכלל לא מרגישים אותו.

אורי מקלב: קחו את אזור הכותל המערבי, הכותל הוא אזור שיש בו אירוע כמעט כל השנה, כל העניין של התחבורה לכותל, הכניסה והיציאה משם הם דברים שאינם בפרופורציה של מה שמוכר בכלל.

דרור גנון: בעניין ניהול תנועה חשוב לציין דבר מסוים.

דרור גנון: משרד התחבורה רוצה לייצר לעתיד גוף שינהל את הנושא הזה ברמה המקומית וזה לא תהייה העירייה, יהיו כמה וחלק מזה תהייה העירייה, זה יהיה גוף עצמאי שיקרא רשות לתחבורה או בשם כזה או אחר, כרגע אני לא רוצה להיכנס להגדרה של השם.

דרור גנון: הוא יעשה את מה שקשה היום לעשות, הוא יתערב בניהול התנועה בזמן אמת.

דרור גנון: זה מה שאתה ציינת.

דרור גנון: היום ההתערבות היא בעייתית כי יש אחריות, ראש העיר לא רוצה לפגוע ברחוב הזה כי ברחוב הזה גר שופט שמפעיל אולי לחץ ואז לא משנים את הרמזור.

דרור גנון: יש לחץ כזה או אחר גם ציבורי וגם פוליטי.

דרור גנון: ברגע שיהיה גוף על שאינו משופע, גוף לא של נבחרי ציבור אלא גוף שמורכב מאנשי מקצוע, כמובן שנבחרי הציבור ישלטו עליו מלמעלה, גוף כזה יוכל להתערב בניהול ואז הניהול יהיה טוב יותר, הניהול יזרום טוב יותר.

דרור גנון: הוא יתכנן תכניות תיקון בהתאם לאירועים ולפי תקופות, הוא יתערב נקודתית, מקומית.

דרור גנון: הגוף הזה אמור לשפר את התכנה לניהול התנועה.

דרור גנון: גוף כזה יאפשר אדפטציה עתידית בשלבים.

דרור גנון: טל שומר יוכל לפרט על כך לבקשתכם מאוחר יותר.

דרור גנון: גם לגבי התחבורה הציבורית זה אותו דבר, היום אנחנו אוגרים את המידע.

דרור גנון: כל המידע חייב להתבסס על אגירת מידע לפחות של שנה אחת.

דרור גנון: יש חוק מרפי שאומר שיש מחזוריות של זמנים, מחזוריות של ימים, של שעות, וככל שאתה אוגר מידע לאורך זמן אתה תוכל לחזות את הפקקים והעומסים.

דרור גנון: יש מחזוריות להתנהגות ואת זה בוודאי יוכלו להסביר סטטיסטיקאים.

דרור גנון: נוכחנו בזה בזמן הניסוי כשאגרנו נתונים ונתקלו במחזוריות הזאת.

דרור גנון: כשיש לך מידע של שנה או שנתיים אתה מסוגל להעריך ואתה גם יודע מה לדווח, את יודע גם להיערך אפילו גם לגבי אירועים שלכאורה הם שוטפים.

אורי מקלב: אתה צודק.

אורי מקלב: גם אני ער לכך כמו למשל ימי פתיחת שנת לימודים יש כמה ימים שבהם יש תכונה, פתיחת שנת הלימודים משפיעה על התחבורה, זה התהליך שאני לא מסוגל להסביר באופן מקצועי, אבל יש משהו בימים מסוימים בלוח השנה, ועם סיום שנת הלימודים אתה מרגיש בכבישים מסוימים את החופש, אתה מיד מרגיש את זה.

שלומית אבינח: בחופשות בתי הספר הכבישים בדרך כלל פנויים יותר.

דרור גנון: בחופשות ההורים מתעכבים יותר בבית וזה מדרג את היציאה לכבישים.

אורי מקלב: אמרו לי בעלי המרכולים הגדולים שיש ימים שלמרות שבלוח השנה שלנו לא מופיעים אירועים מיוחדים יש בהם עומסים, הם ציינו שבימים מסוימים הם מרגישים תכונה מיוחדת ויש לחץ, וכל אחד מנתח את הסיבות לעצמו.

דרור גנון: דבר אחרון והכי חשוב ברשותך היושב ראש, מבחינתו לקחת את כל מקורות המידע האלה ולסנכרן אותם, "לסדר את הקוביות", ולתת לציבור את האפשרויות להשתמש.

דרור גנון: היום הציבור לא יודע לאן לפנות ומה לקבל.

דרור גנון: יתכן שהמידע קיים ואנחנו נקים מערכות כמו "קול סנטר", אבל בסוף צריך לעשות סדר במידע ולפרסם איפה ניתן לקבל מה.

אורי מקלב: מהן התכניות לגבי העניין הזה?

דרור גנון: זה מתחבר לתכנית של ראש העיר, אנחנו כעת מאגדים את כל הנושאים גם של התחבורה הציבורית וגם של האופניים.

דרור גנון: אולי בעקבות הישיבה הזאת נכניס גם את נושא התנועה.

דרור גנון: בירושלים הכל מתחבר - זה הקמפיין.

דרור גנון: אנחנו נייצר איזה מרכז וירטואלי, ,והוא לא יהיה לא משרד התחבורה, לא העירייה, לא המשטרה, הוא יהיה מעין מרכז וירטואלי שיאגד ויאחד את כל המערכות האלה ויפנה לכל המערכות הרלוונטיות.

דרור גנון: המערך הזה יעביר את המידע לגבי הנושאים ויסביר באילו מאגרי מידע ניתן להשתמש על פי סוג המשתמש, על פי סוג המידע המבוקש, וגם על פי האירוע שמבקשים לדעת.

דרור גנון: כרגע זה נמצא בעשייה.

אורי מקלב: זה לא צריך להכיל את כל האירועים שקיימים בירושלים.

אורי מקלב: זה מספיק גדול.

דרור גנון: צריך למפות וצריך לעשות חשיבה.

אורי מקלב: הסיכום הזה שלך בעצם הוא המטרה.

אורי מקלב: אנחנו באמת מתרשמים מהדברים שנאמרו.

אורי מקלב: כל אחד העביר בדרכו המקצועית את הדברים ובאמת לא צריך ליצור יש מאין.

אורי מקלב: יש.

אורי מקלב: יש בירושלים מידע.

אורי מקלב: לכל אחד חלק כמו השקעות גדולות של משרד התחבורה, עיריית ירושלים באמצעות מנת"י- מרכז ניהול ומידע, משטרת התנועה, "אגד" כמובילים בתחבורה הציבורית וכל האחרים וגם כל הרגולטורים האחרים שמתחברים.

אורי מקלב: יש כבר עכשיו אפשרויות שמתבצעות ומתקדמות, וכמובן יחד עם רצון, ידע מקצועי, יחד עם התכניות.

אורי מקלב: לדעתי הישיבה הזאת התקיימה בזמן, אנחנו בפתיחת ציר חדש והתפתחות חדשה.

אורי מקלב: העלנו כאן את הדברים והצפנו את הנושא.

אורי מקלב: אנחנו רוצים לראות איך כל המידע שכבר קיים היום, כל המידע העתידי, כל הפיתוחים הטכנולוגיים שכבר נמצאים היום ושאותם אתם רוצים ליישם, איך בסופו של דבר הכל יתרכז וייתן את המידע האמיתי, המקצועי, האמין והזמין.

אורי מקלב: מידע שיכלול גם מידע מכל המקורות ושתהייה לו ההשפעה.

אורי מקלב: אנחנו בעצם רוצים להגיע, דרור גנון אמרת את זה וזה המוטו שלנו, כל מה שאנחנו משקיעים, את המאות אלפי שקלים, מיליארדי שקלים שלנו בתחבורה הציבורית, בפיתוח כבישים ומנהרות, בכל המידע הטכנולוגי הממוחשב וגם המשטרה עם כוח האדם המיומן, איך בסופו של דבר נוכל להגיע בזמן ממקום אחד לשני.

אורי מקלב: זו המטרה.

אורי מקלב: המטרה היא לא איזה כביש יפה או כביש רחב או שהמידע יהיה מצוי.

אורי מקלב: המטרה היא שאדם יוכל להגיע ממקום אחד לשני באופן בטוח ומהיר.

אורי מקלב: אני חושב שהמידע הוא מרכיב חשוב מאוד.

אורי מקלב: כשיש את המידע, כמו למשל הניסוי שערכתם בשילוט תחנה, כשיש את המידע זו הרגשה אחרת קודם כל בהיבט הפסיכולוגי אבל גם בהיבט המעשי.

אורי מקלב: אתה דיברת בתחילת דברייך על האזרח שסובל מחוסר מידע, אבל חלק גדול מהתושבים כבר מכיר והוא ומשתמש בקו הקבוע, הוא משתמש בתחבורה הציבורית והוא יודע בדיוק את משך הנסיעה, ומהם הקווים שהוא צריך, איפה תחנות המעבר, אבל איך זה יתרחש הוא לא יודע כי כל יום זה משתנה.

אורי מקלב: הוא רצה לדעת על השינויים.

אורי מקלב: למשל כשאני קובע וועדה לשעה 09:00, אני חייב לקחת זמן בטחון, ולפעמים גם עם טווח הביטחון אתה לא מספיק.

אורי מקלב: לדוגמה אם משך נסיעה הרגיל שלי מהבית לכנסת הוא עשר דקות, בבוקר כבשגרה אני אתכנן זמן של עשרים דקות, אבל אם אני חייב להגיע בשעה מסוימת אני אתכנן לצאת מינימום חצי שעה קודם.

אורי מקלב: אני אקח עוד כמה דקות בטחון.

אורי מקלב: היום כשאדם נוסע מנקודה מסוימת, למשל מרמות לכאן, הוא צריך להחליף אוטובוסים, אני אתן לדוגמה את שעות הבוקר אלא את הצהריים, לוקח לו באופן קבוע שעה ועשרים דקות, זה לא זמן סביר ולא את זה אנחנו רוצים.

אורי מקלב: השבוע נסעתי כמעט 40 דקות מלב ירושלים, חלק מהדרך היה מצוין וחלק לקח המון זמן.

אורי מקלב: לא התייחסנו לכל הבעיות של התחבורה הציבורית, אנחנו מתמקדים רק בנושא המידע.

אורי מקלב: חשוב מאוד שהציבור יוכל להתעדכן.

אורי מקלב: לדעתי לתת לאזרחים את האפשרות להתעדכן זה חשוב ביותר וזה יכול לתת אינדיקציה ויתכן שצריך לבדוק את זה.

אורי מקלב: אני מבקש להוסיף עוד משהו בעניין הכניסות לירושלים, לדעתי יתכן וצריך להרחיב את המידע, כמו למשל עד כמה שניתן להתרחק מהכניסות.

אורי מקלב: לעיתים אני מתקשר אליכם ואני מוצא שהמידע שנמצא אצלכם הוא רק עד גבול מסוים ולא תמיד אתם יודעים לתת מידע המושלם.

דרור גנון: צריך לעשות את זה לגבי כל מטרופולין ירושלים.

דרור גנון: גם להתייחס לשער הגיא, מעלה אדומים מצד אחד.

אורי מקלב: אני אומר שגם בירושלים, כאן אני לא בטוח שאכן הדברים נכונים, יש אלטרנטיבות, יש מסלולים עמוסים וצריך למצוא אלטרנטיבה, אין מה לעשות כשאתה נמצא בתוך הפקק.

אורי מקלב: לכאורה יש ממסלולים רבים בירושלים אפשרות לברוח מהעומסים ולאו דווקא דרך נסיעה בסמטאות, אתה יכול לנוסע בצירים מרכזיים, כי לרוב הצירים יש מקטעים חלופיים.

אורי מקלב: בנוגע למשטרת התנועה כשאמרת שבמקרים בהם יש סיבה לעומס התנועה כמו גרר, ובמקרים שמוקדי התנועה מזניקים סיירת מיוחדת כדי לתת מענה עזרה ראשונה כדי לשחרר את הפקק, את זה בוודאי שצריך להעצים ולשכלל ויותר להשתמש בו.

אורי מקלב: יש לנו נושא אחד נוכל לצאת עם בשורה, והוא מוקד מידע כמו למשל כוכבית 107.

אורי מקלב: נשאר לנו עניין של לוח הזמנים, ומה אנחנו עושים עד אז שהמרכז יהיה מושלם.

אורי מקלב: באיזה שלב נוכל למסור מידע לציבור עם מספר טלפון ושלא נצטרך להמתין עד סוף התהליך ושהוא יושלם?

אורי מקלב: לדעתי צריך לעשות את זה בשלבים ואולי לאפשר לקבל מידע חלקי, ושבשלב הבא לחבר את המידע בנוגע לתחבורה הציבורית.

אורי מקלב: זה יאפשר למסור לקבל מידע בשלבים מוקדמים יותר.

אורי מקלב: האם אתם יכולים לענות לנו?

קובי ממליה: לדעתי לא יהיה ניתן לבצע את זה במרוצת השנה הקרובה.

קובי ממליה: ראשית אין את כוח האדם להתמודד המשימה, ושנית התכנון יסתיים רק לקראת סוף השנה.

קובי ממליה: יתכן שאחר כך בביצוע נוכל לגזור דברים מהתכנון הסופי וליישם קודם.

אורי מקלב: התכנון יסתיים רק בסוף השנה?

קובי ממליה: כן.

קובי ממליה: כמו שדרור גנון הסביר מדובר בשילוב כמה מערכות שצריכות לדבר אחת עם השנייה, אם הן לא תהיינה מקושרות אז בעצם לא עשינו כלום.

קובי ממליה: המכרז של מנת"י – מרכז ניהול תנועה הו שאמור להכיל את כל הנושאים האלה במערכת אחת שמורכבת ממערכות משנה ושמקושרות בינהן.

אורי מקלב: שאלה לך ולדרור גנון, נניח שיהיה מספר טלפון של מרכז מידע שבו יהיה ניתן לקבל מידע שכבר קיים אצלכם היום.

אורי מקלב: אני למשל קיבלתי לביפר הודעה מעיריית ירושלים על כך שמנהרת ליפתא כך וכך, מנהרת הארזים כך וכך, כביש זה חסום, יש כאן חסימה, שם חסימה, עבודות בכביש.

אורי מקלב: אני מתכוון למידע ברמה הזאת.

אורי מקלב: שכבר היום יהיה מוקד טלפוני שדרכו ניתן לדעת - - -

דרור גנון: אפשר לחשוב על משהו.

אורי מקלב: לי לא אכפת איך.

דרור גנון: אבל לי כן אכפת.

אורי מקלב: לדעתי במוקד 106, לא מספיק מיומנים לכך.

דרור גנון: אפשר לנסות במנת"י, אבל לדעתי הם לא ערוכים לכך.

אורי מקלב: אם פונים לקבל מידע לגבי אירועים תרבותיים, בזה אני לא בטוח.

אורי מקלב: השאלה היא אם למרכז ניהול תנועה יהיה עוד מספר טלפון.

דרור גנון: ממש מענה אנושי?

אורי מקלב: לא, מוקלט.

אורי מקלב: מידע לא מאוד גדול, כמו למשל מידע שאומר שבעקבות מסע הלוויה או הפגנה בצירים אלה ואלה כל התחבורה הציבורית בכבישים אלה מכוונת לצירים אלטרנטיביים.

דרור גנון: העירייה צריכה לתת את הדעת על כך.

ירון בן אהרון: השאלה היא איך אתה שם את שתי ידייך כדי להיות סמוך ובטוח שמה שנמסר שם זה מעודכן, כלומר צריך אדם שיעדכן את המידע בזמן אמת כל הזמן, אחראי.

ירון בן אהרון: לדוגמה, החל משעה 16:00 או משעה 17:00 יש שם אדם אחד, ואם הוא מנהל אירוע כמו סגירת מנהרה אז הוא בעצם כל הזמן עסוק.

אורי מקלב: זה חשוב, ואז אולי תלמד שכשיש אירוע עד כמה המידע הזה חשוב.

אורי מקלב: בסך הכל לדווח שציר זה וזה סגור.

אורי מקלב: הוא יכול לעדכן את המידע בדקה.

אורי מקלב: אגב כשאני הייתי מקבל את המידע גילתי שלא תמיד הוא היה עדכני.

אורי מקלב: למשל נתקעתי במנהרה סגורה ולא קיבלתי על כך מידע.

אורי מקלב: לדעתי האפשרות תיתן לנו את ההתחלה.

אורי מקלב: לדעתי המרכז הזה יהיה מקום שיבואו וילמדו ממנו איך מעבירים מידע לציבור.

אורי מקלב: זה יהיה ספינת הדגל ובסופו של דבר זה יביא לכולנו תועלת.

אורי מקלב: אנחנו מסיימים ברוח זו, אתם תבדקו את העניין.

אורי מקלב: אתם המומחים בפרקטיקה.

אורי מקלב: לא אני מומחה בזה.

אורי מקלב: לדעתי זה גם יעזור לכם בתכנות.

אורי מקלב: תוך כדי התכנון כבר תלמדו מה צריך לעשות, אתם תלמדו מהפרקטיקה איזה מידע חשוב, אולי למשל מידע

אורי מקלב: בנוגע לרמזורים, אפשר כבר היום לתת את המידע הזה.

אורי מקלב: אנחנו מודים לכולכם.

אורי מקלב: אנחנו גם נוציא מכתבים בעניין הזה, נודה לשרים על השתתפות ועל הרצון, לכל אחד לממונים שלו.

אורי מקלב: אנחנו נעביר את הבקשות שעלו כאן.

אורי מקלב: אנחנו גם נקיים ישיבת מעקב.

אורי מקלב: זו אחת הישיבות שבה אני רואה תועלות רבות.

אורי מקלב: בוועדה הזאת מתנהלות ישיבות רבות כמו למשל ביקורת פנים בנושאים רבים כמו למשל על חשבונות מפעילי הסלולר, על המוסד לביטוח לאומי ועוד רבות.

אורי מקלב: יש ישיבות שהנושאים לא מגיעים מהציבור.

אורי מקלב: ישיבות בהן המשתתפים הם צוות מקצועי בנושא ספציפי ובנקודה מסוימת, מלבנים אותה ומצפים אותה, בוחנים מה הם היעדים.

אורי מקלב: אני מוכרח לציין שמאוד התרשמתי מכל אחד.

אורי מקלב: אין ספק ששלומית אבינח שהיא אובייקטיבית התרשמה שהדברים שעלו הם מקצועיים מאוד, בוא נתחיל עם זה.