ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 196, 2010-03-02 10:00

אופיר אקוניס: בוקר טוב.

אופיר אקוניס: אני מגיע מוועדת חוץ וביטחון אז אני מתנצל על האיחור הקל.

אופיר אקוניס: בהחלט עוסקים שם בדברי שהם באמת הרי גורל.

אופיר אקוניס: מהרות הגורל של ועדת החוץ והביטחון, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה הראשונה לשבוע זה.

אופיר אקוניס: אני שמח, אדוני ראש העיר, לארח אותך.

אופיר אקוניס: פנית אלי לפני למעלה בחודש בבקשה לקיים בוועדת הכלכלה את אחד הדיונים משורה של דיונים שמתקיימים פה בכנסת במסגרת יום אילת.

אופיר אקוניס: אני בעצמי חוגג את יום אילת לפחות פעם בשנה כאשר כמעט כל שנה אני מבלה את חופשתי השנתית באחד ממלונות העיר אילת.

אופיר אקוניס: אני חושב שזה חשוב לעודד את תיירות הפנים בעיר אילת.

אופיר אקוניס: אני תמיד נהנה וגם כשיש לי משהו לומר, אני מתקשר אליך ואומר: פה ושם הייתי עושה משהו כדי לעשות את זה טוב עוד יותר.

אופיר אקוניס: היום אנחנו עוסקים בעיקר באותה תכנית שכבר הצגת בפני בפגישה בינינו, תכנית הנקראת "השער הדרומי", לפיו יועתקו נמל התעופה ומתקני קצא"א לצפון העיר, נמל התעופה יועתק לתמנע, רכבת מטענים תחבר בין אילת לצין ואחר-כך תשנע משם נוסעים וסחורות למרכז הארץ.

אופיר אקוניס: בשטחים שיתפנו מהעתקת הנמל ומתקני קצא"א יוקמו בתי מלון נוספים או אטרקציות תיירותיות אחרות.

אופיר אקוניס: אני חושב שצריך לחזק את אילת, העיר הדרומית ביותר, השער הדרומי לישראל.

אופיר אקוניס: קראנו כתבות ואני גם רואה את הדברים.

אופיר אקוניס: כאשר אני נמצא באילת אני רואה התפתחות דרמאטית במדינה, שחשוב לנו להיות עימה ביחסים טובים.

אופיר אקוניס: הקשר בינינו לבינה הוא אסטרטגי.

אופיר אקוניס: מדובר על ירדן אבל יש תחרות.

אופיר אקוניס: עקבה קוראת תיגר על אילת בתחום התיירות וצריך להתמודד עם התחרות הזאת.

אופיר אקוניס: אגב, אני בעד תחרות, תחרות זה דבר טוב אבל אתה צריך כלים כדי להתמודד עם התחרות הזאת.

אופיר אקוניס: נמצא פה נציג משרד האוצר, ביקשנו את סגן הממונה על התקציבים - - -

לאה ורון: ביקשנו את המנכ"ל ואם לא אז את סגן הממונה על התקציבים.

אופיר אקוניס: אני מבין שסגן הממונה על התקציבים עמית לנג לא נמצא פה.

אופיר אקוניס: אודי, לא הבנתי את עמדת משרד האוצר ואחר-כך את עמדת שר האוצר לגבי רכבת לאילת.

אופיר אקוניס: אני חושב שרכבת לאילת היא דבר שהוא מחויב המציאות.

אופיר אקוניס: צריך לחבר את אילת למרכז הארץ במהירות.

אופיר אקוניס: קודם כל אולי לחסוך מהנסיעה בכביש הערבה שלדאבוננו גובה קרבנות בנפש בתדירות גבוהה מידי.

אופיר אקוניס: כמו כל מדינה אחרת, צריך למתוח מסילת ברזל.

אופיר אקוניס: הרכבת מגיעה עד נחל צין.

אופיר אקוניס: אתה מותח קו ישר מנחל ציר לאילת, אתה משנע סחורות, אתה מקיים תחרות עם נמל עקבה, עם פורט סעיד.

אופיר אקוניס: אני באמת רוצה לשמוע את עמדת האוצר כי אני מוכרח להגיד שלא הבנתי אותה.

אופיר אקוניס: אתם בעד רכבת לאילת או נגד רכבת לאילת?

אופיר אקוניס: ועדת הכלכלה הודיעה כבר כמה וכמה פעמים שהיא בעד רכבת לאילת.

אופיר אקוניס: שמעתי שמתקיימת כרגע בדיקת היתכנות יחד עם משקיעים סינים.

אופיר אקוניס: אגב, אם אתם רוצים שהסינים יבנו, אז שיבנו.

אופיר אקוניס: אין שום בעיה, העיקר שרכבת תגיע לאילת ותיבנה גם תחנת רכבת ישראל באילת.

אופיר אקוניס: ראש העיר, אני מבקש שתציג את הפרויקט.

אופיר אקוניס: אם ד"ר שיינין ירצה הוא יוכל להוסיף.

אופיר אקוניס: אני מבין שהוא הכין את התכנית הזאת.

אופיר אקוניס: מייד אחריך אבקש את התייחסות משרד האוצר לתכנית הזאת וגם את התייחסותם לגבי הרכבת לאילת.

30797: תודה אדוני היושב ראש.

30797: אני מבקש לאפשר לי הקדמה של כמה דקות מהמקרו למיקרו ולאחר מכן לאפשר למר לנקרי, סגן ולממלא מקום ראש העיר ולד"ר שיינין להציג את התכנית.

30797: הרעיון לקיים יום אילת בכנסת, אדוני היושב ראש, נובע מהמצוקה המאוד גדולה שהעיר אילת נמצאת בה.

30797: הצגתי יותר מפעם אחת את האתגרים והסיכונים מולם העיר ניצבת.

30797: הסיכונים הגדולים הם הסיכונים של ההתפתחות האזורית של עקבה וטאבה וכמובן המשתנה הדמוגרפי, שלצערי נסוג בעיר אילת.

30797: בתקופה האחרונה אנחנו רואים את 3,500 המסתננים שחדרו לעיר אילת וגרמו לנו בלגן לא פשוט בעיר.

30797: ברשותך, אני רוצה להתייחס למשתנה האזורי וממנו לצאת לתכנית.

אופיר אקוניס: כמה תושבים יש באילת?

30797: היום יש כ-60,000 תושבים באילת.

30797: חשוב להדגיש, אדוני היושב ראש, שאנחנו מתייחסים לעיר אילת שהיא בבחינת תרנגולת עם פוטנציאל להטיל ביצי זהב לקופת מדינת ישראל.

30797: זאת תפישתנו.

30797: אנחנו לא רוצים לבוא כפושטי יד וכעניים.

30797: אנחנו טוענים שלעיר אילת יש פוטנציאל להניב הכנסות מדהימות לקופת מדינת ישראל.

30797: די להסתכל מזרחה כדי לראות מה המלך עבדאלה עשה, לאחר שהוא קיבל החלטה אסטרטגית, לקחת את עקבה ולהגיד שזאת התרנגולת שלו.

30797: אני חייב להגיד לך, הוא כבר רואה את ביצי הזהב.

30797: אין היום מטר רבוע שלא נקנה בהרבה מאוד כסף לטובת קופת המלך.

אופיר אקוניס: אתה יודע מה ההבדל?

אופיר אקוניס: בין החלטת המלך בירדן להחלטה של הממשלה בישראל?

30797: אדוני היושב ראש, אני עובר את זה יום יום שעה שעה.

אופיר אקוניס: אגב, בעניין עליו מדבר ראש העיר אילת, אם המלך לקח החלטה אסטרטגית נבונה מאוד מצידו, מבין את הפוטנציאל התיירותי והכלכלי של עקבה כמקור הכנסה כלכלי למדינה שזה המוצא היחיד שלהם לים.

אופיר אקוניס: הוא רואה את המקום כמקור כלכלי אדיר, כאבן שואבת למטבע חוץ ולכן הוא עושה את זה.

אופיר אקוניס: פה אנחנו מכירים את ועדות התכנון, את ההתנגדויות, את פקידי האוצר, את פקידי התחבורה ואת פקידי התמ"ת.

אופיר אקוניס: אחר-כך יהיו ערעורים.

אופיר אקוניס: הירוקים יערערו וילכו נגד תמנע ונגד הרכבת ופגיעה פה ופגיעה שם.

אופיר אקוניס: אני חושב שהדבר הכי חשוב זה פשוט להסיר חסמים בירוקראטיים.

אופיר אקוניס: זאת המשימה העיקרית.

אופיר אקוניס: יעקב אדרי היה ראש עירית אור עקיבא.

אופיר אקוניס: גם הוא היה צריך להילחם ב"פקידותיסטאן" במשך כמה וכמה שנים.

אופיר אקוניס: נכון, חבר הכנסת אדרי?

אופיר אקוניס: במקרה הוא נכנס לכאן עכשיו.

אופיר אקוניס: זה בעייתי ביותר.

אופיר אקוניס: אתה משווה את זה להחלטות המלך?

אופיר אקוניס: הלוואי, אתה יודע – לטוב ולרע, כפי שאמרה מנהלת הוועדה, אנחנו לא במצב הזה.

אופיר אקוניס: אתה בעצם קורא להסיר חסמים ככל האפשר.

30797: אני אגיד איפה אנחנו נמצאים היום.

30797: הנהגת העירייה הנוכחית בחמש השנים עמלה קשות להציג תכניות אסטרטגיות לעיר אילת, מה שלא היה עד היום.

30797: הצלחנו לדחות את הסיפוקים המיידיים שלנו, ועבדנו קשה לבנות תכניות אסטרטגיות בכל התחומים.

30797: התחום המרכזי שאנחנו ראינו בו ברכה לעיר אילת זה באמת אותו טיפול תשתיתי של העתקת כל גורמי התחבורה צפונית לעיר אילת.

30797: לשחרר את קטעי החוף לטובת התיירות ולפנות קטעים שכרגע עומדים שוממים ולא מניבים אפילו אגורה שחוקה אחת לטובת קופת מדינת ישראל, לטובת אותם גורמים תעבורתיים.

30797: בכך זה יעזור באופן דרמאטי גם לנמל, גם לתיירות, גם לשדה התעופה ולעיר אילת באופן דרמאטי.

30797: אני לא רוצה לדון עכשיו בנושאים אחרים שקשורים לחינוך ולתיירות.

30797: אגב, יושב ראש וועדת החינוך החליט שיש מקום להחריג את העיר אילת משום שהוא מבין כמונו את הסכנות הדמוגרפיות והאזוריות של העיר אילת.

30797: אבקש שד"ר שיינין ומר לנקרי יציגו בקצרה את התכנית האסטרטגית ועליה יתנהל הדיון.

30797: מבחינתנו זאת תכנית ליבה שתקבע את גורלה של העיר אילת.

30797: אני לא רוצה להיות דרמטי יתר על המידה אבל זה המצב שבו אנחנו נמצאים.

אופיר אקוניס: מה המעמד כרגע של התכנית הזאת?

30797: היא נבחנה על ידי אייל גבאי במשרד ראש הממשלה.

אלי לנקרי: כפי שאמרת, אדוני היושב ראש, הכנו תכנית אסטרטגית לעיר אילת שלוקחת את העיר עד שנת 2030.

אלי לנקרי: במרכזה של התכנית יש את תכנית "השער הדרומי" שהוכנה בעזרתו של ד"ר שיינין.

אלי לנקרי: אנחנו מאמינים ביכולתה של התכנית הזאת לפתור את עיקר בעיותיה של העיר אילת ולטפל במיוחדות של העיר אילת, במאפיינים המיוחדים שלה, בבדיקות הגיאוגרפית, בעובדה שהיא נשענת כולה על תיירות, בעובדה שאנחנו מדברים כרגע על שוק מאוד קטן.

אלי לנקרי: אנחנו מאמינים שלתכנית הזאת יש יכולת להפוך את אילת לעיר בלתי תלויה מבחינה כלכלית ולהפסיק אחת ולתמיד להיות נטל על צווארה של המדינה.

אלי לנקרי: במרכזה של התכנית אנחנו מדברים על עיר שב-2030 אנחנו רוצים שתהיה בת 150,000 תושבים.

אלי לנקרי: היום העיר מונה 60,000 תושבים.

אלי לנקרי: את זה לעשות באמצעות שני דברים עיקריים: התיירות שהאיר תמשיך להתבסס עליה ומנוע צמיחה נוסף, עוגן כלכלי נוסף, בדמות של נמל גדול מודרני שמתחיל להוות את העיקר שלו, כלומר, להיות מוצא לאסיה ולאפריקה ולבנות גשר יבשתי בין אסיה לבין אירופה.

אלי לנקרי: נמל שיהיה נמל מודרני וגדול שיעסיק מאות ואולי אלפי עובדים ויהווה, כפי שאמרתי, מנוע צמיחה נוסף לעיר אילת.

אלי לנקרי: אנחנו מאמינים שלתכנית הזאת יש יכולת, כמובן, גם להתפתח מבחינה תיירותית.

אלי לנקרי: אם ניקח את אילת היום, אנחנו יכולים לראות שמבחינה תיירותית, אם אנחנו רוצים להגיע לאותה מאסה קריטית של תיירות, יש 12,000 חדרי מלון באילת.

אלי לנקרי: מגיעים 2.5 מיליון תיירים, כ- 6.7 מיליון לינות של תיירים בשנה.

אלי לנקרי: זאת לא מאסה קריטית.

אלי לנקרי: כדי ליצור את אותה מאסה קריטית אנחנו מאמינים שצריך רצועת חוף אטרקטיבית לתיירות.

אלי לנקרי: עתודות הקרקע לתיירות הן עתודות הקרקע לאורך רצועת החוף הדרומית מכיכר התיירות ועד טאבה.

אלי לנקרי: אנחנו נציג ברשות

אלי לנקרי: כם סרטון - - -

אופיר אקוניס: חלק מרצועת החוף תפוס.

אלי לנקרי: רובה תפוסה.

אלי לנקרי: 6 מתוך 10 הקילומטרים תפוסים.

אלי לנקרי: תכף ד"ר שיינין יתייחס לנושאים הכלכליים שבתכנית אבל באופן עקרוני התכנית נבחנה כלכלית.

אלי לנקרי: אנחנו מראים שהתכנית הזאת היא תכנית שמשתלבת עם תכניותיו של ראש הממשלה ותכניות משרד התחבורה בכלל לגבי העיר אילת.

אלי לנקרי: שנית, זאת תכנית שניתנת כפרויקט של BOT ובאופן עקרוני לא אמורה להוות נטל על המדינה.

אלי לנקרי: כלומר, זה לא אמור לבוא מתקציבה של המדינה, כי זאת תכנית שאמורה להיעשות רובה ככולה על ידי המגזר הפרטי.

אלי לנקרי: היא נבדקה מבחינת הכדאיות הכלכלית שלה.

אלי לנקרי: מי שרוצה לערער על כדאיותה של התכנית יכול לבחון את זה ולהגיש.

אלי לנקרי: כרגע, מבחינתנו התכנית נבדקה כלכלית ונמצאה כבעלת שיעורי תשואה נאים מאוד, הן למגזר הפרטי והן למדינה, אם המדינה תחליט לעשות את זה בעצמה.

אלי לנקרי: נציג סרטון של 2 דקות כדי להבהיר מהי אותה תכנית.

אלי לנקרי: (מוצג סרטון)

אלי לנקרי: ברשותך, אני רוצה להוסיף כמה משפטים קצרים.

אלי לנקרי: העובדות מדברות על כך שהיום הנמל עובד בפעילות מינוריות יחסית.

אלי לנקרי: זה נמל שמשנע כ-2.5 מיליון טון מטענים שהרוב זה אשלג ופוספטים.

אלי לנקרי: אנחנו משתפים פעולה גם עם חברת נמלי ישראל וגם עם משרד התחבורה בהקשר הזה.

אלי לנקרי: אני חושב שכולם מסכימים שבלי לחבר את הנמל לרכבת, הנמל ימשיך לדשדש.

אלי לנקרי: אם הוא ימשיך לדשדש, השאלה האם הוא צריך להישאר שם?

אלי לנקרי: אנחנו רוצים נמל גדול.

אלי לנקרי: אני מדגיש שאנחנו כהנהגת עיר רוצים נמל גדול ומודרני שימלא את הייעוד המרכזי שלו, עם פעילות גדולה, שמעסיק הרבה עובדים והופך להיות עוגן כלכלי נוסף לעיר.

אופיר אקוניס: חנ"י מסכימים לזה?

אלי לנקרי: חנ"י בהחלט משתפים איתנו פעולה.

אופיר אקוניס: אתם תומכים בהעתקה צפונה?

שלמה ברימן: כן.

אלי לנקרי: ברשות

אלי לנקרי: כם אעביר את רשות הדיבור לד"ר שיינין.

יעקב שיינין: אנסה לסביר בקצרה את הדברים העיקריים כדי שהלוגיקה הכלכלית תובן.

יעקב שיינין: אני בכוונה נכנס יותר ללוגיקה הכלכלית.

יעקב שיינין: יש כאן בעצם שני פרויקטים שמשולבים אחד בשני.

יעקב שיינין: אחד, הפוטנציאל של העיר אילת לעולם לא יבוא לידי מימוש אם לא יתנו לו את כל רצועת החוף, כפי שראינו בסרט.

יעקב שיינין: בחוף הצפוני יש 2 קילומטר וכל החוף הדרומי עד טאבה, לא יכול לשמש את היעוד של העיר.

אופיר אקוניס: אתה מדבר על הכול, כולל ההעתקה של הנמל והנקודה של חיל הים?

אופיר אקוניס: תכף נשמע את עמדת הצבא בעניין הזה.

יעקב שיינין: יש לנו רצועת חוף של 13 קילומטר שהיא ייחודית בים האדום.

יעקב שיינין: אנחנו לא יכולים להתחרות לא בנואיבה ולא בדהב ולא בכל השטחים.

יעקב שיינין: מה שאנחנו יכולים לעשות זה בעצם ריביירה אורבנית.

יעקב שיינין: אנחנו שייכים למדינות של ה-OECD, המדינות המפותחות.

יעקב שיינין: אילת היא קרובה ורחוקה.

יעקב שיינין: מה שהיא יכולה לתת זה בתי מלון של 5 כוכבים, חיי לילה, מסעדות, מרכז קונגרסים, מרכז ירידים.

יעקב שיינין: אלה הם הדברים שהם ייחודיים לאילת על פני נואיבה.

יעקב שיינין: לא נוכל להתחרות בשטחים של נואיבה, אנחנו לא יכולים ואנחנו לא רוצים בזה.

יעקב שיינין: זה הפוטנציאל של אילת שהיא קרובה לאירופה.

יעקב שיינין: היא 4 שעות מנתב"ג ומשם אתה יכול להגיע לכל מדינות אירופה.

יעקב שיינין: זאת האטרקטיביות הגדולה ביותר של אילת שהיא בעצם כאילו בסוף אבל היא קרובה מאוד לאירופה.

יעקב שיינין: אני מדבר מבחינת קונגרסים, תערוכות, ירידים.

יעקב שיינין: לכן אנחנו מדברים על פוטנציאל של תכנית אסטרטגית של 35,000 חדרי מלון.

יעקב שיינין: זאת ביצה ותרנגולת.

יעקב שיינין: כאשר אתה בונה הרבה ויש לך מרכז ירידים ומרכז קונגרסים, הביקושים גדולים.

אופיר אקוניס: אתם ממליצים להמליץ קזינו למרכז הקונגרסים?

יעקב שיינין: זאת שאלה של מדיניות.

יעקב שיינין: קזינו בוודאי עוזר אבל אנחנו בנינו את זה ללא קזינו.

יעקב שיינין: בוודאי שקזינו זה דבר שמגדיל את ההכנסה אבל את כל התכנית האסטרטגית בנינו ללא קזינו.

אופיר אקוניס: מגדיל את ההכנסה בצורה משמעותית.

יעקב שיינין: בוודאי.

יעקב שיינין: הסתכלנו על ערים אחרות בעולם.

יעקב שיינין: אם אתה מסתכל איך לאס ואגס הפכה למרכז ירידים וקונגרסים, שלא לדבר על מרכז הימורים?

יעקב שיינין: כי זאת מאסה קריטית.

יעקב שיינין: ברגע שיש לך את המאסה הקריטית – תראה אצלנו, אתה עושה קונצרטים ואתה מביא אנשים.

יעקב שיינין: ברגע שתהיה לה את המאסה הקריטית של 35,000 חדרי מלון, שיהיו לך את המרכזים, אתה תראה איך היא תמשוך.

יעקב שיינין: דבר שני, שאנחנו מחברים אותו אבל הוא לא קשור.

יעקב שיינין: אנחנו נמצאים באזור גיאוגרפי שהיתרון שלנו הוא כמו היתרון של מצרים בתעלת סואץ.

יעקב שיינין: אוניות המכולה הולכות וגדלות.

יעקב שיינין: היום מדברים על אוניית מכולה של 12,000 מכולות.

יעקב שיינין: אוניה כזאת לא מסתובבת בים התיכון.

יעקב שיינין: היא פורקת לים התיכון בפורט סעיד את המכולות שלה ונוסעת לגיברלטר לצד השני ואז יש אוניות הקטנות יותר שמובילות את הסחורה בתוך הים התיכון ובים השחור.

יעקב שיינין: אם אתה מסתכל מבחינת מדידת מרחקים, לעבור את תעלת סואץ, להוריד בפורט סעיד ומשם לשנע, זה בדיוק אותו מרחק כמו שתוריד באילת, תזיז את זה ברכבת, ומאשדוד או מחיפה אתה מפזר את זה על פני כל הים התיכון.

אופיר אקוניס: איך אתה ככלכלן, מסביר את ההתנגדות של משרד האוצר לרכבת לאילת,אני לא מבין את זה.

אופיר אקוניס: הם אומרים שלא תהיה היתכנות כלכלית כי לא יהיו הרבה נוסעים, כי יהיו 80 נוסעים כמו לדימונה.

אופיר אקוניס: אגב, לפני שלקו לדימונה יש היתכנות כלכלית, יש לו היתכנות חברתית.

אופיר אקוניס: בעיניי חשוב מאוד הקו לדימונה גם אם ההיתכנות הכלכלית שלו היא לא בשיא השיאים בשלב זה.

אופיר אקוניס: מה הרציונאל הכלכלי להתנגד לרכבת לאילת?

יעקב שיינין: אנחנו בדקנו רכבת מטענים לאילת.

יעקב שיינין: רכבת מטענים שונה מרכבת נוסעים.

יעקב שיינין: רכבת נוסעים יקרה פי 3.

יעקב שיינין: ברכבת מטענים אתה עושה פס אחד והרכבת נוסעת במהירות של 40 קמ"ש.

יעקב שיינין: ברכבת נוסעים אתה צריך לעשות מסילה כפולה על 200 קמ"ש.

יעקב שיינין: זאת רכבת אחרת, זה גשרים אחרים, זה עלויות אחרות.

יעקב שיינין: אנחנו בדקנו בקטע הכלכלי את הכדאיות של רכבת מטענים.

יעקב שיינין: יותר מזה, יש חברות שמוכנות לעשות את זה.

יעקב שיינין: הם לא רוצות כלום מהמדינה.

יעקב שיינין: זה צריך להיות המבחן מספר אחד.

יעקב שיינין: מדינת ישראל, גם בנמל וגם ברכבת מטענים, המדינה לא צריכה להשקיע אגורה.

יעקב שיינין: מפעל כמו כימיקלים ישראל יותר ויותר רוצה לשנע את האשלג לים סוף כי השוק העיקרי שלו זה לא באירופה אלא במזרח הרחוק.

אופיר אקוניס: הם מוכנים להשקיע בזה?

יעקב שיינין: אני חושב שכן.

אופיר אקוניס: רק שלא יחשוב שזאת תהיה מסילה פרטית שלו.

אופיר אקוניס: מדינה צריכה לעשות את זה.

יעקב שיינין: כביש 6 הוא לא של המדינה וכולם נוסעים בו.

יעקב שיינין: אפשר לעשות מסילה מצין לאילת בדיוק כמו כביש 6.

יעקב שיינין: זאת לא מסילה פרטית כמו שכביש 6 הוא לא פרטי.

יעקב שיינין: על זה אנחנו מדברים.

יעקב שיינין: תחשוב על מונחים של כביש 6.

יעקב שיינין: אם זה ייכשל ואף אחד לא ירצה, יש לך בעיה.

יעקב שיינין: אני בא ואומר שאני לא רוצה שהמדינה תשקיע, כמו שהמדינה לא השקיעה אגורה בכביש 6 אלא התנדבה אחרי זה לעשות דברים שלא רוצים ממנה.

יעקב שיינין: שתעשה את אותו דבר בנמל.

יעקב שיינין: בוא נגיד כך: כל הזמן גם ראש הממשלה וגם הרבה אנשים בכנסת דיברו על הפרטת הנמלים.

יעקב שיינין: הנה יש לך פה נמל חדש, נמל תעלה, תפריט אותו.

יעקב שיינין: אם אף אחד לא ירצה את נמל התעלה הזה ואף אחד לא יאמין בתכנית של הגשר היבשתי, אז נפתרה הבעיה.

יעקב שיינין: אבל אם יבוא גוף ויגיד לך שהוא מוכן לבנות את הנמל ולהפעיל אותו, אז הוא כבר עשה את כל החשבונות.

יעקב שיינין: בדרך כלל חברות הספנות הגדולות בעולם ירצו את זה.

יעקב שיינין: דרך אגב, הן שותפות בעקבה.

יעקב שיינין: יכול להיות מאוד שאתה יכול להגיע לפיתרון אם זה כדאי או לא, לא על סמך כלכלן שבדק את זה.

יעקב שיינין: קח את מבחן השוק, זה המבחן הטוב ביותר שיכול להיות.

יעקב שיינין: פה אנחנו מגיעים למצב שאתה מקבל בעצם שילוב של דבר שיש בו חשיבות גדולה למדינת ישראל, דהיינו, גשר יבשתי.

יעקב שיינין: אנחנו לא מתחרים במצרים.

יעקב שיינין: אנחנו מדברים על לקחת 2%-3% מנפח ההובלה בסואץ.

יעקב שיינין: זה לא ימוטט את המצרים והם גם לא ישנו את הכדאיות.

יעקב שיינין: אנחנו בדקנו את הכדאיות על סמך תעריפי ההובלה בסואץ עצמו שעלות המעבר היא בערך 200 דולר למכולה.

יעקב שיינין: בעצם יוצא זמן מהיר יותר אם הולכים בגשר היבשתי.

יעקב שיינין: אגב, 50% מהמטענים הם מטענים שבאים לתוך ישראל כי הרי אנחנו מייבאים הרבה מאוד מהמזרח.

יעקב שיינין: 50% מהמטענים הם מטענים שאנחנו קוראים להם מטענים במעבר.

יעקב שיינין: לכן, הפרויקט הזה כשלעצמו הוא כדאי כי הוא שחרר לנו את כל החוף הדרומי.

אופיר אקוניס: בפינוי הנמל אתה מדבר על שני החלקים?

אופיר אקוניס: זה כולל החלקים המערביים?

יעקב שיינין: כן.

יעקב שיינין: ברגע שיש לך נמל לוגיסטי צפונה לאילת - היום כשאתה מביא את כל המכוניות אתה רואה הסיפור הכי גדול של אילת.

יעקב שיינין: ככה יש לך את כל הערבה, זה מקום אכסון פנטסטי, זה מקום לוגיסטי פנטסטי.

יעקב שיינין: אתה יכול בעצם להשתמש בנמל הזה - אם יש לך רכבת מטענים שנוסעת עד אשדוד, לאורכו אתה יכול לבנות מרכזים לוגיסטיים בינלאומיים.

יעקב שיינין: אתה יכול לסדר, לתקן, לבנות, הכול יש לך שם.

יעקב שיינין: עד כמה שאני יודע אין לנו מחסור בשטח בכביש הערבה.

יעקב שיינין: לכן אתה הופך את אילת לעיר תיירות ואת כל הדברים הלוגיסטיים אתה מוציא צפונה לאילת.

יעקב שיינין: במקום לפרוק את האשלג לאוניות בתוך אילת, אתה פורק את זה צפונית לאילת.

יעקב שיינין: אין לך את הזיהום.

יעקב שיינין: בעצם אתה מנקה את אילת.

יעקב שיינין: אם הוצאת את הנמל מחוץ לאילת, יש לך עיר תיירותית נקייה בלי שום דבר.

יעקב שיינין: אלה הם שני היתרונות.

יעקב שיינין: אני לא רוצה להיכנס לפרטים.

יעקב שיינין: לקחנו כל דבר כזה ועשינו השוואה בינלאומית.

יעקב שיינין: זה הדבר ששכנע אותנו יותר מכל.

יעקב שיינין: לא המצאנו את הגלגל, אין שום דבר שאנחנו המצאנו.

יעקב שיינין: ראינו שהכול עובד במקומות אחרים בעולם.

יעקב שיינין: אולי זה בנאלי, אבל אנחנו עושים מיתוג.

יעקב שיינין: כשאתה ממציא אתה צריך לשאול האם זה עובד וכדומה, לא עשינו את זה.

יעקב שיינין: בכל ניתוחי הרגישות שהעברנו את זה, זה נראה שזה עומד.

יעקב שיינין: כמובן שיש שאלות ויש הסתייגויות.

יעקב שיינין: זה דבר יותר מידי גדול מכדי שיקבלו את זה על פניו אבל המבחן שלנו, וזה תואם את המדיניות גם של האוצר וגם של ראש הממשלה, זה פרויקטים שצריכים להיות של הסקטור העסקי וזה המבחן הגדול שזה צריך לעבור וכולם מסכימים.

אופיר אקוניס: דיברנו על הנמל ועל מסילת הברזל.

אופיר אקוניס: קובי מור, האם אתה יכול להגיד לנו מה עמדתכם לגבי העתקת שדה התעופה באילת.

אופיר אקוניס: אם אינני טועה, הוא עובד מאז ששוחררה אום רשרש.

אופיר אקוניס: אולי כדאי לחשוב על העתקתו צפונה יחד עם כל הפרויקט החשוב הזה.

אופיר אקוניס: איפה הדבר עומד ומה עמדתכם?

קובי מור: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, ראש העיר חברי.

קובי מור: אמרתי לראש העיר בשיחות שהיו לנו שלדעתי נוצרה הפעם הזדמנות פז להעתיק את השדה סוף סוף צפונה לתמנע.

קובי מור: יש אחדות אינטרסים.

קובי מור: שר התחבורה מאוד רוצה ודוחף להעתקת השדה מלב אילת לתמנע.

קובי מור: מועצת המנהלים של הרשות מאוד תומכת ברעיון.

קובי מור: גם אני, אדוני היושב ראש, חושב שצריך לעשות את זה ויפה שעה אחת קודם.

אופיר אקוניס: אם יש קונצנזוס איפה זה תקוע?

קובי מור: מבחינת התהליך הסטטוטורי אנחנו סיימנו.

קובי מור: יש תכנית סטטוטורית מאושרת להעתקת השדה לתמנע.

קובי מור: אנחנו בתהליכים של תכנית הבינוי.

קובי מור: להקים שדה כזה זה לא דבר זול, בעיקר אם באמת אתה רוצה לעשות נמל תעופה כמו שהעיר ראויה לו.

קובי מור: זה סיפור של סדר גודל 1.2 מיליארד שקל.

קובי מור: שאלת המימון עדיין פתוחה.

קובי מור: בימים אלה משרדי האוצר והתחבורה שוקדים על איזה מודל מימוני לפרויקט הזה.

קובי מור: השלמנו פרוגראמה מסודרת לשדה.

קובי מור: יש פרוגראמה, אנחנו יודעים בדיוק מה אנחנו רוצים, מה אורך המסלול המועדף עלינו, כמה עמדות חניה, איזה טרמינל, איזה מערכות מיון, ממש ברזולוציה הזאת.

קובי מור: יש לנו 17 כרכים של פרוגראמה מוכנים.

קובי מור: ברגע שייסגר העניין של מימון הפרויקט הזה, לדעתי אפשר יהיה לבצע את תכניות העבודה ואולי אפילו ללכת לפרויקט של Turn Key Project ולבצע אותו.

אופיר אקוניס: זה מצריך החלטת ממשלה?

קובי מור: למיטב ידיעתי יש החלטת ממשלה.

קובי מור: שר התחבורה מאוד דוחף את הפרויקט הזה.

אופיר אקוניס: ממתי החלטת הממשלה?

אלי לנקרי: ספטמבר 2008, עד כמה שזכור לי.

30797: חברי קובי מור, אני 6 שנים בתפקיד וכל שנה המחיר עולה ב-100 מיליון שקל.

קובי מור: בהתחשב בעובדה, אדוני ראש העיר, שהטכנולוגיות משתנות, בהחלט יש כל הזמן התאמות.

אופיר אקוניס: את זה יפתרו משרד האוצר ומשרד התחבורה.

אופיר אקוניס: אילת רק צריכה לעקוב.

אופיר אקוניס: אלא אם כן יש לך עודפים ואתה רוצה להשתתף במימון.

אופיר אקוניס: לאה, אם אפשר, האם אפשר לבדוק את החלטת הממשלה הזאת מספטמבר 2008?

אופיר אקוניס: מה היא מטילה?

אופיר אקוניס: היא הרי מטילה על מישהו לעשות משהו?

לאה ורון: בטח למשרדי התחבורה והאוצר.

לאה ורון: חבר הכנסת אדרי, בבקשה.

יעקב אדרי: בוקר טוב לכולם.

יעקב אדרי: אדוני היושב ראש, מכובדי ראש העיר.

יעקב אדרי: אני מאוד מודאג.

יעקב אדרי: כל פעם שאני בא לאילת, מסתכל לצד השני ורואה את קצב ההתפתחות של עקבה אני מאוד מדואג ממה שקורה באילת.

יעקב אדרי: אתמול או שלשלום ראיתי כתבה גדולה מאוד על קצב ההתפתחות בעקבה וגם מי מוביל את ההתפתחות, המלך עצמו.

יעקב אדרי: לפני שנתיים ביקרתי בעקבה כשר לפיתוח הנגב והגליל.

יעקב אדרי: התלווה אלי ראש העיר וראיתי באיזה צורה הם עובדים.

יעקב אדרי: רבותיי, אנחנו בפיגור של שנים.

יעקב אדרי: בקצב הזה תוך מספר שנים הם מדביקים אותנו ועוברים אותנו, אין ספק בכך.

יעקב אדרי: יש להם שיטת תכנון ואישור ובנייה.

יעקב אדרי: אתה נכנס מדלת אחת ואחרי 3-4 חודשים אתה יוצא עם היתר בנייה ביד.

יעקב אדרי: רבותיי, ההשקעות גדולות.

יעקב אדרי: אנשים אוהבים לעבוד איפה שאפשר לעשות את זה הכי מהר.

יעקב אדרי: אני לא רוצה להיכנס לפרטים, שמענו הרצאה מאלפת מפרופסור שיינין.

יעקב אדרי: על הנמל אני שומע הרבה שנים, ויכוח עם הירדנים, שותף, לא שותף.

יעקב אדרי: אדוני היושב ראש אני מסכים איתך ואני מסכים עם ראש הממשלה שהתכנית של רכבת לאילת היא מאוד חשובה.

יעקב אדרי: אני חושב שאם הרכבת תהיה זה כבר יביא את התנועה.

יעקב אדרי: שמענו שיש הרבה גורמים פרטיים שרוצים להיכנס.

יעקב אדרי: לא בדקתי, אני מאמין שאפשר לשנות אבל רק אם נוביל את זה בהחלטות ממשלה.

יעקב אדרי: הגורמים הפרטיים הם מאוד חשובים אבל חשוב שהממשלה היא שתהיה הזרז, היא שתדחוף ותיתן את המטריה לכל הנושא הזה.

אופיר אקוניס: מר פלדה, בבקשה.

אופיר אקוניס: אחריו מר שלמה טל יזם סחר ותחבורה באילת.

אופיר אקוניס: אחר-כך נשמע את נציג האוצר, את חנ"י ואת הצבא.

צבי פלדה: תודה רבה אדוני היושב ראש.

צבי פלדה: אני רוצה להתרכז בשני נושאים - הרכבת והנמל.

צבי פלדה: בהתאם לבדיקות שאנחנו עשינו, אין סיכוי להתפתחותו של נמל אילת ללא רכבת מטענים.

צבי פלדה: החשש הוא, ולפי התכנית שצריכה להתבצע עוד ב-2010 צריך להפריט את נמל אילת.

צבי פלדה: אם יפריטו אותו כאשר אין מחויבות של המדינה לקו רכבת לאילת, תוך תקופה קצרה זה ייהפך לאתר נדל"ני בלי כל התייחסות לנמל.

צבי פלדה: המדינה החליטה, הממשלה החליטה, כעיקרון לאומי, שהיא רוצה את הנמל באילת.

צבי פלדה: בד בבד צריכה להיות החלטה מיידית כי אכן הנמל ילווה גם בקו רכבת מטענים לאילת.

צבי פלדה: מה נותן לנו קו רכבת לאילת מבחינה לאומית?

צבי פלדה: אלף, זה עתיר עבודה עברית.

אופיר אקוניס: אלא אם כן החברה הסינית תעמוד על-כך שהעובדים יהיו רק סינים, כמו במנהרות הכרמל.

צבי פלדה: אפילו אם יביאו פועלים סיניים, יש דברים שמוכרחים לייצר אותם בארץ כמו אדני הרכבת.

צבי פלדה: מדובר על כ-150,000 אדני רכבת שמיוצרים מברזל.

אופיר אקוניס: מה המרחק בין צין לאילת?

צבי פלדה: קרוב ל-200 קילומטר.

צבי פלדה: אדוני היושב ראש, אנחנו נמצאים במצב שעדיין אין החלטה אפילו על המתווה.

צבי פלדה: יש 3 הצעות למתווה קו הרכבת.

צבי פלדה: למעשה לא הוחלט מהו המתווה.

צבי פלדה: עד כמה שאנחנו יודעים, לפני כשנה משרד התחבורה הקציב לרכבת מעל 20 מיליון שקל על-מנת לקבוע מהו המתווה.

צבי פלדה: עד היום לא נעשה מאומה.

צבי פלדה: קו הרכבת, ואנחנו מאוד מקווים שהוא יהיה, למעשה יעסיק במשך כ-3 שנים, 4,000 עובדים, רובם עובדים ישראלים.

צבי פלדה: אם אנחנו רוצים למנוע כי אכן נמל אילת לא יהיה עסק נדל"ני, זאת ההזדמנות עכשיו שהוועדה תתייחס ותדאג שבפרסום המכרז יתחייב הקונה להשקיע מיידית בתוספת לתשתיות, כמו עגורנים וכל הקשור בזה.

צבי פלדה: אז זאת תהיה הזדמנות לפחות לשמר את עתידו של הנמל.

צבי פלדה: מבחינת התובלה, הרי זה כבר נאמר, שתהיה הוזלה משמעותית במחירי ההובלה.

צבי פלדה: היום האוצר ביטל גם את ההשתתפות בהוצאות ההובלה.

צבי פלדה: עד לפני כשנה האוצר השתתף בהוצאות ההובלה מנמל אילת לצפון ולהיפך, הוא ביטל גם את ההשתתפות הזאת.

יאיר חזן: עד לפני 4 שנים.

צבי פלדה: אבל אז הנמל עצמו השתתף בסבסוד.

צבי פלדה: לכן חשוב ביותר שנקבל החלטה וככל שנקדים את ההחלטה ונשמר את הנמל כנמל לאומי עם שער לדרום, זאת תוספת מבחינה לאומית, כלכלית ובוודאי תגבה ותגדיל את התשתית התחבורתית של המדינה.

אופיר אקוניס: שלמה טל, יזם סחר ותחבורה באילת, בבקשה.

שלמה טל: רבותיי, אני מלווה את הפרויקט מ-1988.

שלמה טל: בין היתר, אני רוצה להקריא לכם כמה שורות של ועדה שהוקמה ב-1987 בקשר לנושא דומה.

שלמה טל: הממשלה מינתה ועדה שנקראה "נגב 2000", שאמורה היתה לבחון את הפרויקט נמל התעלה והרכבת לאילת.

שלמה טל: בשנת 1987 הוועדה הגישה את ממצאיה לוועדת השרים לפיתוח הנגב.

שלמה טל: ההמלצות היו: הקמת נמל תעלה בסמוך לגבול הירדני בתקציב הנאמד ב-50 מיליון דולר.

שלמה טל: הקמת קו רכבת מנחל צין עד מבואות אילת בכניסה לנמל התעלה באורך של 165 קילומטר.

שלמה טל: אמדן ההשקעה אז היה 170 מיליון דולר.

שלמה טל: משך ביצוע התכנית הוערך ב-40 חודש.

שלמה טל: אני לא אכנס לפרטים כי קודם כבר דיברו על הפוטנציאל והתרומות והיום מדברים כבר על פוטנציאל הרבה יותר גדול.

שלמה טל: הפוטנציאל שהיה אז לפני עשרים וכמה שנים, כשהיה הרכב אחר של איפה מייצרים ואיפה צורכים, השתנה דרמטית.

שלמה טל: היום אנחנו יודעים שמייצרים במזרח הרחוק בעבודה זולה וצורכים באירופה ובארצות הברית ובארצות המתקדמות.

שלמה טל: זאת אומרת, החיוניות והתועלת שיש למוקד הזה כמוקד מרכז תחבורה בינלאומי הלך וגדל עם הזמן והעצים.

שלמה טל: אפילו היום, לאחר המשבר העולמי שחזינו לפני כשנה בקשר להתמוטטות המערכת הבנקאית בעולם, עדיין לא שינו את הרכבי הסחר ואיפה מייצרים.

אופיר אקוניס: יותר מטריד אותי כרגע מה עשתה ועדת שרים לפיתוח הנגב ב-1987 כאשר קיבלה את ההמלצות?

אופיר אקוניס: שנה אחר-כך התחלפה ממשלה.

אופיר אקוניס: מה קרה?

שלמה טל: בתוך 3 דקות אני מסיים ומגיע למה קרה היום.

שלמה טל: מה שקרה ומה שקורה באופן אינטנסיבי ב-6-7 השנים האחרונות שכל פעם מתחלפת ממשלה, מתחלפים שרים, מתחלף סדר היום, סדרי עדיפויות וכדומה.

שלמה טל: אחת הבעיות היא לראות איפה נכשלנו ולמה לא ביצענו את זה עד היום.

שלמה טל: אחת הסיבות שנכשלנו ולא ביצענו עד היום היא כי לא נצמדנו לקונספט שאנחנו רוצים להשתחרר מסדרי עדיפויות תקציביות.

שלמה טל: אין תקציב לרכבת לאילת בגלל שרק לפני שבועיים בא ראש הממשלה עם רעיון של תחבורה עם 40 מיליארד שקל או דולר וכבר התנפלו עליו.

אופיר אקוניס: זה הצטמצם ל-27.5 מיליארד.

אופיר אקוניס: התכנית המקורית היתה הרבה יותר.

שלמה טל: על כל פנים, רציתי להגיד שאם אנחנו מוציאים את הנושא הזה מבעיות של מגבלות תקציביות ורואים אותו רק כפרויקט עסקי שיכול לחיות בזכות עצמו ולמסד את זה כפרויקט בעדיפות לאומית ולהיערך למצב של פרסום מכרז להשתתפות וקבלת הצעות להשתתפות בביצוע הפרויקט.

שלמה טל: אם נגיע למצב הזה, נוכל להביא את הנושא לפיתרון מבעיות של רעיונות חדשים שהולכים ומתחדשים אבל אנחנו נשארים באותו מקום כמו ב-1987 ואנחנו עוד מעט רוצים להגיע למצב אחר.

שלמה טל: להגיע למצב אחר זה לשנות את הקונספט של ההתארגנות, איך מממשים את הפרויקט.

שלמה טל: אני מציע, למשל, שנקים ועדה מיוחדת של הכנסת לענייני מעקב וקידום של הפרויקט הזה ושהוועדה הזאת היא תהיה הגורם המוביל ולא ההגבלות של אגף התקציבים ולא סדרי עדיפויות של משרד אלף או בית, או מדיניות של תחבורה, אלא מדיניות של שינוי המפה הלאומית.

שלמה טל: זה למעשה מה שיכול להוציא את זה מרעיון למצב שהוא אופרטיבי.

שלמה טל: יכול להיות שאם נשב בוועדה הזאת בעוד 4 שנים אנחנו נדבר איך פותחים את הפרויקט הזה ומוציאים אותו לפועל ומי ישתתף בחגיגיות של פתיחת הפרויקט.

שלמה טל: אגב, החשיבות של הנושא הזה.

שלמה טל: הם מעבר לנושא של מרכז תחבורה וסחר בינלאומי.

שלמה טל: זה ישנה את פניה של אילת מעיר שתלויה במצב הרוח התיירותי לעיר תחבורה בינלאומית שיש לה את הכוח להעסיק מגוון גדול מאוד של בעלי מקצוע בכל התחומים ועסקים במגוון גדול מאוד.

שלמה טל: אנחנו רואים את זה בערים דומות כמו דובאי, שפתאום הפכו להיות מרכזי תחבורה בינלאומיים עם מגוון עצום של הרכבי עיסוק ועסקים והם הפכו להיות מרכז פיננסי בינלאומי.

שלמה טל: ברשותך, הייתי מבקש שתיתן כמה דקות לחברי ישראל הריס, שבזמנו נפגש עם שמעון פרס שר התחבורה.

אופיר אקוניס: ככל שאתה ממשיך יותר בדיבור אתה מדאיג אותי.

אופיר אקוניס: אם הוא נפגש עם שמעון פרס כשר תחבורה זה היה ב-1972.

אופיר אקוניס: אתה רוצה לתת לנו סקירה מה קרה מאז?

אופיר אקוניס: לא קרה כלום.

שלמה טל: כדאי שנשמע אותו בגלל שהוא למעשה קיים את הפגישה עם המשקיעים ושהניעה את אגף התקציבים באוצר לבחון את הפרויקט כיוון שהוא נפגש עם מר נתניהו בארצות הברית יחד עם המשקיעים האמריקאיים.

יעקב ישראל הריס: ראש הממשלה של היום אמר לי בפירוש, כשהוא היה שר האוצר: שום דבר לא ייעשה אם זה לא ייקרא על ידי הממשלה פרויקט לאומי.

יעקב ישראל הריס: אז אני שומע פה הרבה מאוד אנשים.

יעקב ישראל הריס: אני כבר למעלה מ-20 שנה עובד על הפרויקט הזה.

יעקב ישראל הריס: הבאתי משקיעים מחו"ל - - -

אופיר אקוניס: כלומר, שהשער הדרומי יוכרז כפרויקט לאומי?

יעקב ישראל הריס: השער הדרומי צריך להיהפך לפרויקט לאומי.

יעקב ישראל הריס: זה יכלול את הרכבת, את שדה התעופה ואת הנמל.

יעקב ישראל הריס: אם הדבר הזה לא ייקרא "פרויקט לאומי", יהיו עוד מיליון ועדות כאלה כמו שפה.

יעקב ישראל הריס: אני השקעתי טבין ותקילין בנושא הזה.

יעקב ישראל הריס: יש לי משקיעים שלא רוצים בכלל את הממשלה.

יעקב ישראל הריס: תנו לנו להיכנס, לבנות ולעשות, כולל את שדה התעופה.

יעקב ישראל הריס: אנחנו מוכנים לבנות שדה תעופה לפי כל הנתונים שתרצו.

יעקב ישראל הריס: את הכול רצינו לעשות אבל כל פעם ממשלה חדשה, שר אוצר חדש, שר תחבורה חדש, שר תשתיות חדש וזה הופך את הקערה על פיה.

יעקב ישראל הריס: כך עברו 22 שנה.

יעקב ישראל הריס: רבותיי, אם הנושא הזה ייקרא "פרויקט לאומי" אתם תיראו מה שיקרה וזה ייצא לדרך.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך.

אופיר אקוניס: אודי אדירי, משרד האוצר, בבקשה.

אופיר אקוניס: קודם כל אני מבקש את העמדה לגבי הרכבת.

אודי אדירי: אגיד כמה מילות פתיחה ואחר-כך אתייחס לרכבת.

אודי אדירי: לגבי תכנית אסטרטגית לעיר אילת שרואה את הפיתוח של העיר ורואה את התיירות כעוגן המרכזי בפיתוח העיר.

אודי אדירי: האוצר תומך בדבר הזה והאוצר היה אפילו חלק בגיבוש של תכנית כזאת בשנה שעברה ואפילו הוביל את זה.

אודי אדירי: בהקשר הזה אנחנו רואים כמה דברים כדברים חשובים וקריטיים: הוצאת שדה התעופה מתוך העיר אילת והעתקתו לתמנע.

אופיר אקוניס: סליחה, אני עוצר אותך לשנייה.

אופיר אקוניס: קובי, אתה דיברת על החלטה מספטמבר 2008, העתקת שדה התעופה מאילת לתמנע.

אופיר אקוניס: אני רואה כאן החלטה מפברואר 2004, הממשלה ה-30 בראשות אריאל שרון.

אלי לנקרי: אדוני, אני לא אמרתי תאריך כי יש הרבה תאריכים.

אופיר אקוניס: אתה הזכרת החלטה אחת וזאת החלטה נוספת.

לאה ורון: יש החלטה גם מ-1989.

אודי אדירי: קודם כל, אני חושב שמשרד האוצר שותף לרצון לפיתוח העיר וגם לנקוט בצעדים ממשיים כמו העתקת שדה התעופה, שהיא חשובה גם לפינוי שטחים בעיר וגם לנגישות העיר אילת לתיירים.

אודי אדירי: גם העתקת הנמל הצבאי והצמדתו לנמל האזרחי, שזה תהליך שיש בו עלות כספית משמעותית.

אודי אדירי: האוצר בהחלט בדיונים עם משרד הביטחון בעניין הזה ומוכן להירתם - - -

לאה ורון: אם יש כוונה לפנות את הנמל האזרחי, אז לשם מה להעתיק את הנמל הצבאי לנמל האזרחי?

אודי אדירי: תכף נגיע לשאלה לגבי פינוי הנמל האזרחי כי פה אנחנו רואים את הדברים אחרת.

אודי אדירי: אולי נציג הצבא יתייחס לשאלה האם נמל תעלה הוא נמל שמתאים לצרכי הצבא.

אודי אדירי: גם פה יש שאלות שאני המומחה האחרון לגביהם, אבל יש הרבה ספקות לגבי זה.

אודי אדירי: בהחלט אנחנו כן רואים צעדים שיפנו רצועת חוף משמעותית וישפרו את העוגן התיירותי.

אודי אדירי: מפה ועד ללכת לנמל תעלה המרחק הוא רב כי נמל תעלה, בראש ובראשונה, בא לחזק עוגן אחר שהוא עוגן מסחרי ותכף אני אתייחס אליו.

אודי אדירי: ביקשת התייחסות לרכבת ולמה האוצר מתנגד לרכבת.

אודי אדירי: עוד פעם, עם כל הקושי והצער שבדבר, אנחנו אחראים על הצד התקציבי והכלכלי של הדברים.

אודי אדירי: נזרקו פה הרבה מספרים לאוויר, החל מ-170 מיליון דולר ועד ל-480 מיליון בבדיקה של ד"ר שיינין.

אודי אדירי: הבדיקה היתה משנת 2008.

אודי אדירי: לשמחתנו, קו הרכבת לאילת, הוא אחד הפרויקטים היחידים בתכנית משרד ראש הממשלה שעברה בדיקת כדאיות מסודרת על-ידי משרד התחבורה, על-פי הנוהל המקובל ויש לה מספר ממצאים.

אודי אדירי: פעם אחת, עלות של 8.6 מיליארד שקלים, שזאת עלות כוללת של הקמת הקו על פי אומדני משרד התחבורה ורכבת ישראל.

אודי אדירי: פעם שנייה, עורכי הבדיקה - - -

קריאה: מאיפה המספרים האלה?

אודי אדירי: יש כאן אמדן של משרד התחבורה ורכבת ישראל - - -

לאה ורון: אתה מדבר על רכבת הנוסעים או על רכבת המטען?

לאה ורון: דיברת על הנתונים שלהם לרכבת מטען ועל הנתונים שלכם לרכבת נוסעים.

אודי אדירי: זאת הבדיקה שנעשתה, בדיקה לרכבת נוסעים ולמטען.

אודי אדירי: הבדיקה הזאת בדקה את קו הרכבת הזה ב-19 תסריטים שונים, החל מתחזיות שמרניות ועד לתחזיות מאוד מאוד מרחיבות לגבי הנוסעים והסחורות.

אודי אדירי: בכולם הקו נמצא לא כדאי למשק, ובוודאי שהוא לא מצביע על כדאיות לפירמה.

אודי אדירי: אתם שואלים מה איכפת לנו אם הסקטור הפרטי רוצה לממן.

אודי אדירי: אני יכול להגיד שמהיכרות שלנו עם פרויקטים מהסוג הזה ומעלויות מהסוג הזה, ספק רב מאוד אם סקטור פרטי יוכל לממן.

אופיר אקוניס: אבל אמרו לך שרוצים לעשות את זה.

אופיר אקוניס: יש קבוצה סינית.

אופיר אקוניס: אגב, השגריר הסיני רצה להופיע פה אבל מטעמים כלשהם – זה נציג רשמי של הרפובליקה העממית הסינית.

אופיר אקוניס: הם רוצים לעשות את זה.

יעקב ישראל הריס: אני הנציג שלו בארץ.

יעקב ישראל הריס: גם הנציג של הבנק נמצא פה בארץ.

אופיר אקוניס: כלומר, אין היתכנות כלכלית לקו משא וגם לקו נוסעים?

אודי אדירי: לאף אחד מהם אין היתכנות כלכלית בדרישות המקובלות.

אודי אדירי: אבל, התקבלה החלטת ממשלה שאומרת תכנון קו לאילת.

אודי אדירי: כולם מבינים שסינים, אינדונזים או שבדים, לא חשוב מי, תנאי ראשון זה תכנון סטטוטורי.

אודי אדירי: אף יזם זר לא ייכנס לפה וייקח על עצמו תכנון סטטוטורי, אין דבר כזה.

אודי אדירי: לכן הדבר הזה הוחלט.

אודי אדירי: יותר מזה.

אודי אדירי: יושב פה סמנכ"ל הכספים של הרכבת.

אודי אדירי: כבר ב-2008 בתיקון הסכם הפיתוח, משרד האוצר הקצה כסף לתכנון הקו לאילת.

אודי אדירי: אנחנו מעולם לא משתמשים בכסף כחסם לתכנון.

אודי אדירי: לא עשינו את זה פה ולא עשינו את זה במקומות אחרות.

אודי אדירי: תקצבנו עשרות מיליוני שקלים לתכנון.

אודי אדירי: יתכננו, יגמרו סטטוטורית - - -

לאה ורון: ב-2008?

אודי אדירי: ב-2008 בעצם היתה הסדרה של הסכם הפיתוח מול הרכבת ושם נכלל תכנון הקו לאילת.

אודי אדירי: נדמה לי שזה היה 75 מיליון.

אודי אדירי: אני לא זוכר בדיוק את הסכום אבל זה סכום משמעותי מאוד לתכנון.

אודי אדירי: זה סכום שהוא בלי ספק מספיק לתכנון סטטוטורי.

אודי אדירי: אם רוצים, יעשו תכנון סטטוטורי, יקבלו אומדנים, ידעו על מה מדובר.

אודי אדירי: יבואו הסינים, ירצו לממן על חשבונם את הכול ולהפעיל, אני לא יודע.

אופיר אקוניס: מה אתה לא יודע?

אודי אדירי: אני לא יודע, אני לא רוצה לפסול מראש.

אודי אדירי: כמשרד האוצר ומההיכרות שלי את הנתונים, יד יותר מספק סביר אם הדבר הזה יקרה, אבל אנחנו לא החסם לזה.

אודי אדירי: לא היינו חסם לזה, ובטח שאחרי החלטת הממשלה אנחנו לא חסם לזה.

אודי אדירי: זה לגבי קו הרכבת.

יעקב שיניין: למה אתה כל-כך מתנגד.

יעקב שיניין: כל הסיפור שלך זה התנגדות.

יעקב שיניין: ישנם אנשים בחוץ לארץ שמוכנים להשקיע כספים במדינת ישראל.

אופיר אקוניס: תביא אותם לשר האוצר.

אופיר אקוניס: תביא אותם לראש הממשלה, ואני אומר את זה ברצינות.

אודי אדירי: אני אומר עוד פעם, אני לא אמרתי שאנחנו מתנגדים לדבר הזה.

אודי אדירי: בשביל להגיע לשם – אפשר להביא אותם כבר היום אבל הדבר הראשון שהם יגידו, ואני פגשתי קבוצה כזאת במשרד התחבורה.

אודי אדירי: הם אמרו שקודם נסיים את התכנון ושנגיד שיש אישור סטטוטורי.

יעקב שיינין: אתה יודע כמה תכנונים היו על הרכבת.

יעקב שיינין: עשינו תכנון בדרום אפריקה לרכבת ושולם הכול.

אודי אדירי: אין בעיה, שיבואו היום.

אודי אדירי: עוד נקודה אחת לגבי הרכבת.

אודי אדירי: כל אחד מדבר על רכבת לאילת וכל אחד רואה רכבת אחרת מול עיניו.

אודי אדירי: זה מתייחס לשאלה של מנהלת הוועדה.

אודי אדירי: כל אחד רואה רכבת אחרת מול עיניו.

אודי אדירי: בזמנו, רכבת ישראל קידמה תכנון סטטוטורי של רכבת משולבת, שתגיע ב-3.20 שעות מאילת לתל-אביב.

אודי אדירי: החליט ראש הממשלה שרכבת כזאת היא לא מה שהמדינה צריכה וביקש שיתכננו כך שהרכבת תעשה את זה ב-2.5 שעות.

אודי אדירי: אני לא יודעת אם רכבת שנוסעת ב-2.5 בכלל עוברת דרך נחל צין, כנראה שלא ואני לא יודע אם היא יכולה להעביר מטענים.

אודי אדירי: כל אחד מדבר על רכבת אחרת.

אודי אדירי: ד"ר שיינין מדבר על רכבת מסוימת.

יעקב שיינין: רכבת ספציפית מנחל צין שנוסעת 40 קילומטר לשעה.

אודי אדירי: זאת רכבת מסוג אחד.

אופיר אקוניס: 40 קילומטר לשעה?

יעקב שיינין: כן, לא צריך יותר.

אודי אדירי: יכול להיות שנעשה שתי רכבות.

אודי אדירי: בגלל זה בדיוק החליטה הממשלה לפני שבוע לתת למוסדות התכנון, בהנחיה של משרד התחבורה, הפנים והאוצר ורכבת ישראל לשבת ולעדכן את התמ"א ולעשות קו רכבת ולתכנן.

אודי אדירי: תקציבית אנחנו לא עצרנו ולא נעצור את זה.

אודי אדירי: לגבי השאלה של נמל התעלה.

אודי אדירי: אני רוצה להתייחס לזה בשלושה אספקטים.

אודי אדירי: לפי הערכתנו, מיטב הידע שלנו ועל פי גורמי המקצוע שיביעו את דעתם מייד, הסבירות של התרחיש של הגעה של מכולות בכמות גדולה לנמל התעלה לצרכי שיטעון, מה שנקרא גשר יבשתי לאירופה, הסבירות לזה היא מאוד נמוכה.

כרמל שאמה-הכהן: למה?

אודי אדירי: רשות הספנות תוכל להתייחס לכך ואני אומר כמה מילים.

אודי אדירי: במבנה הצפוי של קוו הספנות, האופן שבו הם נעים ופוקדים, אם זה את פורט סעיד כנקודת פיזור ואם זה בהמשך לאירופה, כניסה לאילת ויציאה מאילת הם לא על הפרק.

אודי אדירי: זה עיכוב מאוד מאוד גדול בזמן ההפלגה.

אודי אדירי: עצירה כנקודה סופית באילת היא מאוד בעייתית ולא נראית סבירה בהינתן דעתם של המפעילים של קווי הספנות היום.

אודי אדירי: גם דוקטור שיינין אכן מדבר על אחוז אחד מהסחורות שמגיעות מהמזרח.

יעקב שיינין: אנחנו מדברים על קו ספציפי של חי אילת, הוא לא עובר רק בתעלה.

אודי אדירי: אני יכול להיכנס לפירוט.

אודי אדירי: הקו הזה של חי אילת הוא קו שצריך לאסוף את כל המכולות שמיועדות לישראל בכל המזרח ב"פידרים".

אודי אדירי: לא כך זה עובד היום ולהערכתנו זה גם לא יעבוד כך בעתיד.

יעקב שיינין: זה מה שיעבוד ב-12,000 מכולות.

אודי אדירי: יש מקומות שנמצאים מערבה לשנחאי ויש מקומות שנמצאים מזרחה לשנחאי.

אודי אדירי: להערכתנו לא כולם יגיעו לשנחאי בשביל להגיע לארץ בספינה.

אודי אדירי: רשות הספנות תוכל להתייחס לזה בהרחבה.

אודי אדירי: להערכתנו זה לא יקרה.

אודי אדירי: אם כן יקרה, המחירים שמוצגים או המחירים שמדינת ישראל תדע לספק את ההובלה הזאת, כלומר, העלות של הנמל, הקמתו, העלות של הובלה ברכבת, הקמת ותפעול ושיטעון, יהיו גבוהים משמעותית מאוד מהאלטרנטיבה של פורט סעיד.

אודי אדירי: לכן, כדי לעשות את זה, נצטרך לסבסד את זה באופן עמוק.

אודי אדירי: אנחנו רוצים להיכנס לתוך ההרפתקה הזאת בעיניים פקוחות.

אודי אדירי: כלומר, לכולם ברור שאם נקים תשתית, אחרי זה נצטרך להשתמש בה, אפרופו דימונה.

אודי אדירי: אנחנו לפחות רוצים לדעת ולשים על השולחן את הנתונים - - -

אופיר אקוניס: שלא יהיו אי-הבנות, אתה מדבר על הרכבת לדימונה.

אודי אדירי: כן, על הרכבת לדימונה.

אודי אדירי: זה בסדר להגיד שבונים רכבת ל-80 נוסעים ומסבסדים אותה.

אודי אדירי: הממשלה יכולה לעשות הכול.

אודי אדירי: התפקיד שלנו לשים את הנתונים.

אודי אדירי: אנחנו חושבים שהדבר הזה גם אם יקום, ידרוש סבסוד מאוד עמוק של הממשלה לאורך כל הדרך.

יעקב ישראל הריס: יש לי שאלה אליך.

יעקב ישראל הריס: אנחנו בעלי יוזמה באים ואומרים שאנחנו לא רוצים כסף מהממשלה.

יעקב ישראל הריס: אנחנו נבנה את נמל התעלה, אנחנו נסבסד את נמל התעלה.

אלי לנקרי: אפשר לבחון את העניין הזה.

אלי לנקרי: אפשר שהמדינה תוציא RFI ותבחן את זה.

אלי לנקרי: תיראו כמה משקיעים ירצו להתמודד, בואו נבחן את זה.

יעקב ישראל הריס: זה מה שאני טוען, תנו לנו לעשות.

יעקב ישראל הריס: הבאנו משקיעים וכל פעם זה נתקע בגלל אנשים כמוך.

אופיר אקוניס: לא, לא.

אופיר אקוניס: מר אדירי מייצג את עמדת משרד האוצר.

אופיר אקוניס: הממשלה תקבל החלטה.

אודי אדירי: אני לא יודע מי זה אנחנו.

יעקב ישראל הריס: משרד האוצר.

אודי אדירי: אני אניח שאתה זה הסקטור הפרטי כולו.

אודי אדירי: האחרון שצריך לחשוד בו שהוא לא רוצה לשתף את הסקטור הפרטי בהליכים, זה משרד האוצר.

אודי אדירי: אבל אנחנו לא יכולים לטמון את הראש בחול.

אודי אדירי: בפרויקטים כלכליים הרבה יותר מהפרויקט הזה, נכנסנו לשותפות עם הסקטור הפרטי, שמתאפשר רק הודות לסבסוד עמוק של הממשלה, גם בהקמה וגם בתפעול.

אודי אדירי: אני לא מדבר על בעיות אחרות שלימדו אותנו שאין מה לדבר על כניסה להרפתקה הזאת לפני שמשלימים תכנון לפחות ברמה ראשונית.

אודי אדירי: אני אומר שוב, אם יהיו גורמים פרטיים, שאחרי שיושלם תכנון והם ירצו לממן את הכול, אני לא חושב ששר האוצר יעצור אותם.

יעקב ישראל הריס: צריך להגיע לנקודה הזאת.

אודי אדירי: בסדר.

אודי אדירי: להגיע לנקודה הזאת זה להתקדם בתכנון.

לאה ורון: לא התייחסת לתקציב להעתקת שדה התעופה לתמנע.

לאה ורון: אני מבינה שזה מה שעומד עכשיו על הפרק.

אופיר אקוניס: 1.2 מיליארד.

אודי אדירי: גם שדה התעופה לתמנע – קובי אומר, ובצדק מבחינתו, זה אמדן.

אודי אדירי: כמו כל פרויקט אחר שמתקדמים בתכנון נחשפים האומדנים.

אודי אדירי: באמת אחרי תכנון סטטוטורי אומר קובי היום 1.2 ואומר שזה יכול להיות יותר.

אודי אדירי: אנחנו כרגע נמצאים בוועדה משותפת עם מנכ"ל משרד התחבורה, עם מנהל יו"ר הרשות בהשתתפות האוצר לקידום הנושא.

אודי אדירי: אני חושב שדיון אחרון התקדם בהסכמה.

אודי אדירי: הגענו לסיכום שלוקחים את התכנית הזאת ומעבירים אותה לבדיקה מסודרת ולהכנה למכרז.

אודי אדירי: צריך לדון ולראות מה שיטת ההקמה והתפעול הנכונות לזה ומה השיטה הנכונה.

אודי אדירי: אני חושב שאנחנו בתהליך שהוא לקראת זה.

אודי אדירי: אני רוצה לסכם ולהגיד שצריך להחליט גם במה מתמקדים.

אודי אדירי: אם ההתמקדות היא בפיתוח האופק התיירותי של העיר אילת, אז יש כאן דברים גדולים לעשות בעלות נכבדה שהם אפשריים לביצוע בפרק זמן סביר והם יפנו רצועת חוף משמעותית בחלק הדרומי ויפנו את הנמל הצבאי.

אודי אדירי: מאוד יכול להיות שדווקא היתפסות לתכניות שיש בהן הרבה אלמנטים אחרים, אבל תיירות לעיר אילת הם לא יביאו ב-15 השנים הבאות.

אודי אדירי: אסור שהם יבואו על חשבונם.

אודי אדירי: כבר אמרה מנהלת הוועדה, למה להעתיק פעמיים.

אודי אדירי: יכול להיות שבסוף נגמור בדיוק במצב שאנחנו נמצא בעיר.

אודי אדירי: כדי לסייע לתיירות בעיר אילת אלה הם הפרויקטים החשובים ולא נמל התעלה.

שלמה טל: הבחינה של כל פרק או כל מרכיב בנפרד היא הורסת את הפרויקט.

שלמה טל: אם מדברים על העתקת השדה אסור לדבר על זה בנפרד מהשילוב של השדה כמשרת גם נושא של הובלה של מטענים שקשורים עם הפרויקט של נמל התעלה.

יעקב ישראל הריס: אנחנו הצענו לבנות שדה תעופה למטענים לאילת וגם יהיו נושאים תיירותיים משום שהעסק הגדול יהיה מטענים.

אודי אדירי: אני אומר פה שלהערכתנו, הערכת רשות שדות התעופה ומשרד התחבורה, שדה התעופה לאילת הוא גירעוני מאוד גם בתפעול, בהקמה ובוודאי אבל לא כל שכן בתפעול.

אודי אדירי: אם יש גורם פרטי שמעוניין לקחת על עצמו את ההקמה ואת התפעול של שדה התעופה באילת, באוצר נשמח לשמוע על-כך.

יעקב ישראל הריס: אני רוצה להסביר דבר פשוט מאוד.

יעקב ישראל הריס: כל הפרויקטים האלה, שאנחנו מדברים עליהם, שלובים אחד בשני.

יעקב ישראל הריס: בלי נמל תעלה אין סיכוי בכלל לנמל תעופה.

יעקב ישראל הריס: אתה יודע מה יהיה?

יעקב ישראל הריס: אנחנו נשתמש בנמל עקבה גם לשינוע של משאות וגם בנמל התעופה של עקבה לטיסות.

יעקב ישראל הריס: זה מה שיהיה בסוף.

אופיר אקוניס: דרך אגב, היתה החלטת ממשלה על נמל תעופה בין אילת לתמנע.

אופיר אקוניס: זה היה לפני 15 שנה.

אופיר אקוניס: גם לא קרה עם זה כלום.

יעקב ישראל הריס: זה מה שירדן שואפת.

יעקב ישראל הריס: היא פועלת בכל מלוא המרץ בשביל זה.

יעקב ישראל הריס: כל מה שאנחנו מפטפטים פה, הם בינתיים עושים.

שלמה ברימן: אני חושב שאנחנו צריכים לנסות לשנות את הכיוון.

שלמה ברימן: זה נכון שחייבים תמיד להסתכל על חזון ולעבוד לפי חזון.

שלמה ברימן: השמיעו פה תאריכים שונים של החלטות שהתקבלו ואני חושב שהן היו כולן מבוססות על איזה חזון.

שלמה ברימן: בגלל שזה היה חזון וזה היה גדול הגענו למצב שאנחנו נמצאים בו היום.

שלמה ברימן: צריך לזכור שיש גם שתי החלטות משלה שאומרות שבאילת חייב להיות נמל.

שלמה ברימן: אני חושב שמפה צריך להתחיל.

שלמה ברימן: צריך להיות ברור שצריך להיות נמל מטענים באילת.

שלמה ברימן: אני לא חושב שאיזו מדינה בעולם תחליט על סגירה של פתח שיש לה לעולם.

שלמה ברימן: היינו כבר במצב שחלק מהנמלים נסגרו בגלל בעיה ביטחונית.

שלמה ברימן: אני חושב שנמל חייב להיות.

שלמה ברימן: במקרה הזה ראוי להסתכל על פיתוח בשלבים ולא ישר להתחיל מהשלב האחרון.

שלמה ברימן: פרקטית לא נקבל בסוף שום דבר ונשב פה עוד פעם ונדון שוב על מה שכבר דיברנו בעבר.

שלמה ברימן: אם נסתכל על הפיתוח בשלבים, אנחנו גם נקטין את ההתנגדויות של כולם.

שלמה ברימן: אני שמח לשמוע שיש כרגע תכנון של הרכבת לאילת, כפי שאמר אודי, ושיש תקציב לזה.

שלמה ברימן: זה בהחלט יכול להגדיל את הפוטנציאל של שינוע מטענים לעיר.

שלמה ברימן: אני חושב שגם היום אפשר להגדיל את שינוע המטענים ועל זה צריכים לחשוב.

שלמה ברימן: דוקטור שיינין הציג כאן פוטנציאל שהוא גדול מאוד להגדלת כמות המטענים באילת.

שלמה ברימן: גם פה הייתי עושה הפרדה, בין הפוטנציאל של יבוא ויצוא מטענים ששייכים למשק הישראלי, יש כמות גדולה מאוד שמגיעה מהמזרח לכיוון ישראל, נדמה לי שכ-300,000 מכולות לשנה, לבין היכולת או השאיפה להפוך גם לנמל מרכזי, שזה בסדר אבל אני אומר שצריך להפריד את זה כי אחרת לא יהיה לנו לא את זה ולא את זה.

שלמה ברימן: אני דווקא מסתכל על הפוטנציאל הישראלי שהוא מאוד גדול.

שלמה ברימן: ברור לי שכדי להשיג אותו אנחנו חייבים להסתכל גם על הנמל השכן.

שלמה ברימן: שני הנמלים האלה צריכים ויכולים לחיות אבל הם צריכים להסתכל בראייה יותר גלובאלית על הנמל השכן.

שלמה ברימן: לנמל השכן מגיעות מרבית חברות הספנות הגדולות וצריך לראות איך אנחנו מגבירים את שיתוף הפעולה כדי להגדיל את הפוטנציאל של נמל אילת בסחר ישראל בשלב הראשון.

שלמה ברימן: אפשר להתחיל בשלבים והשלב הראשון שאפשר לעשות זה ליצור מסוף לוגיסטי, שמשתלב גם עם החזון של נמל התעלה באותו מקום שרוצים לראות אי פעם, אם יהיו יזמים פרטיים שירצו לבצע את זה, אבל כבר עכשיו ליצור איזה עוגן בצפון העיר, שלדעתי הוא יכול לעבוד גם בלי רכבת בשלב ראשון.

שלמה ברימן: אני יודע שלטווח ארוך יצטרכו ואני שמח לשמוע שמתכננים רכבת.

שלמה ברימן: יכול להיות שבסוף יגיעו למסקנה שתהיה רכבת.

שלמה ברימן: בסוף אם זה לא יהיה ורק נגיד את זה, אז לא יהיה כלום.

שלמה ברימן: אז אם מתכננים את הרכבת, יכול להיות שבמקביל, הגדלת שינוע מטענים באילת יגדיל את הביטחון בוודאות של היתכנות רכבת.

שלמה ברימן: אבל כשאין לנו היום כלום ומנסים לעשות את הכול, אנחנו נישאר עם כלום.

שלמה ברימן: את זה אנחנו חייבים לעשות.

שלמה ברימן: יש הרבה נתונים.

שלמה ברימן: יש את הנתונים של שדה התעופה, תהיה את עבודת התכנון.

שלמה ברימן: אני חושב שכבר צריך לשבת ולקבל החלטה שעושים ומשלימים את הבחינות הכלכליות עד ברמה הרבה יותר מדויקת מאשר העבודות שהושלמו עד עכשיו.

שלמה ברימן: אם הרכבת כבר סיימה זה עוד יותר טוב כי אז יש גם רכבת וגם שדה תעופה ויהיה גם נמל.

שלמה ברימן: אפשר יהיה לקבל החלטות הרבה יותר מושכלות.

שלמה ברימן: אני חושב שכדאי היה – אני לא יודע איך מתקבלות ההחלטות, שיהיה איזה מעקב כדי שאפשר יהיה לראות את הדברים האלה.

שלמה ברימן: צריך להתקדם עקב בצד אגודל, כדי לקבל את ההחלטות הנכונות.

אופיר אקוניס: יאיר חזן, יו"ר דירקטוריון נמל אילת.

יאיר חזן: אני באמת רוצה לברך את הוועדה שהחליטה להקדיש יום לנושאים של אילת, עם כל שלל הנושאים שאתם מנהלים בוועדה הזאת.

יאיר חזן: מההיבט של נמל אילת, יש שתי החלטות ממשלה, שקובעות שנמל אילת הוא נמל אסטרטגי ויש לשמור על היקף הסחר שעובר דרכו.

יאיר חזן: האסטרטגיה של נמל אילת נבחנה בשתי מלחמות שהיו לא מזמן.

יאיר חזן: ב"שלום הגליל" ראינו מה קורה בנמל חיפה.

יאיר חזן: ב"עופרת יצוקה" ראינו מה קרה בנמל אשדוד.

יאיר חזן: גם עובדי נמל אילת התגייסו לעזור לעבודה בנמל אשדוד בזמן המלחמה, כאשר נמל חיפה נסגר וכל הפעילות עברה לאשדוד.

יאיר חזן: היקף הסחר של מדינת ישראל עם המזרח הוא גדול מאוד.

יאיר חזן: לא יתכן שמכל ההיקף הזה לא תגיע כמעט מכולה אחת לנמל אילת.

יאיר חזן: אפילו הקו הפשוט של צים מדרום אפריקה נסגר ועבר לחיפה וזאת מכמה סיבות.

יאיר חזן: כמובן שיש את העניין של התובלה היבשתית, שזאת הבעיה העיקרית.

יאיר חזן: הסבסוד של הממשלה שהיה קיים עד לפני 4 שנים והפסיק.

יאיר חזן: החברה שלנו סבסדה חלק מהזמן את מה שהממשלה הפסיקה לסבסד, אבל לא יכולנו לעמוד לבד בנטל הזה.

יאיר חזן: אנשי האוצר לא כל-כך אוהבים את המילה "סבסוד" כי היא מילה גסה, אבל מה לעשות שזה השוואת תנאים למה שקורה בנמלים הצפוניים.

יאיר חזן: את הרכבת לנמל חיפה ואשדוד בנתה מדינת ישראל מהכספים שלה.

יאיר חזן: לנמל אילת אין רכבת והפיצוי יכול להיות בצורת סבסוד.

יאיר חזן: דרך אגב, אנחנו הוכחנו למשרד התחבורה, בגרפים שונים, שהסבסוד הזה בסופו של דבר חוזר למדינה בגדול.

יאיר חזן: ככל שהפעילות דרכנו היא גדולה יותר הרווחים גדולים ואנחנו מחזירים את זה גם באמצעות מיסים וגם באמצעות דיבידנדים שאנחנו משלמים למדינה והעברנו הרבה מאוד כסף למדינה בשנים האחרונות.

יאיר חזן: בסופו של דבר הכסף יוצא מכיס אחד ונכנס דרך כיס אחר אבל לא רוצים לשמוע.

יאיר חזן: הפקירו אותנו בעניין הזה לבד להתמודד עם הבעיה ואנחנו לא מסוגלים לבד להתמודד עם סבסוד של תובלה יבשתית בהיקפים כאלה גדולים.

יאיר חזן: דרך אגב, נתנו גם הצעות למדינה, שישחררו אותנו מכל מיני דמי שימוש כאלה ואחרים ואנחנו נסבסד אבל גם את זה לא מוכנים לשמוע.

יאיר חזן: בכלל, בשנים האחרונות נמל אילת הפך להיות בשנים האחרונות לאיזו אבן שואבת.

יאיר חזן: הנמל הקטן הזה שהפסיד כל הזמן כסף פתאום התחיל להרוויח וכולם קפצו על המציאה ורואים איך אפשר למשוך כסף מהנמל, כששום דבר לא חוזר לנמל הזה.

יאיר חזן: אז קודם כל צריך לעשות משהו בעניין הזה.

יאיר חזן: כמובן שרכבת יכולה לשפר מאוד את התנועה של הנמל.

יאיר חזן: הייתי רוצה להעלות את העניין של בסיס חיל הים.

יאיר חזן: כל מי שחושב עדיין, גם באוצר – כדאי מאוד שתרדו מהרעיון הזה להעביר את בסיס חיל הים לתוך הנמל.

יאיר חזן: זה ממש חיסול של נמל אילת.

יאיר חזן: אם הבסיס הזה יעבור לתוך הנמל, אי-אפשר יהיה לדבר בכלל על תנועה של מכולות כי אין עורף, אין איפה לשים את המכולות האלה וזה השטח האחרון שנשאר לנמל.

יאיר חזן: אני שמח שגם ראש העיר ירד מהתכנית הזאת והתכנית היום היא לצמצם את הבסיס, להשאיר אותו במקום שהוא נמצא בו.

יאיר חזן: לסיום אני רק יכול לומר שהמדינה שלנו תסת

יאיר חזן: כל איך יותר עוזרים לנמל אילת ולפרויקטים במדינה מאשר לפיתוח של תעלת סואץ.

יאיר חזן: כל הסחר הגדול הזה שעובר היום דרך תעלת סואץ, אפילו חלק קטן ממנו, כמה אחוזים – אנחנו לא רוצים יותר מ-1% או 2%, שיעבור דרך נמל אילת.

יאיר חזן: אני לא רוצה לחשוב מה יקרה אם יום אחד יקום מלך חדש במצרים ויחליט לסגור את התעלה, כמו שזה קרה לפני כך וכך שנים.

אופיר אקוניס: במצרים יש נשיא ולא מלך.

אופיר אקוניס: כאשר המצרים החליטו להדיח את פארוק, הוא היה המלך האחרון של מצרים ואחר-כך התחילו להיות נשיאים.

יאיר חזן: אני השתמשתי באלגוריה של "יקום מלך חדש".

יאיר חזן: יקום נשיא חדש במצרים או שיקרה משהו חדש ומישהו יחליט יום אחד לסגור את התעלה.

יאיר חזן: האם נמל אילת יכול לעמוד במשימה הזאת?

יאיר חזן: דיברו כאן על ציוד, דיברו על כשירות של הנמל לשנע את כל הדברים האלה.

יאיר חזן: בכל אופן, צריך לחזור ולשים את נמל אילת בסדר עדיפות מסוים.

יאיר חזן: אנחנו לא חושבים שאנחנו נגיע לרמות של אשדוד וחיפה אבל בהחלט אפשר לבנות שם נמל עם סחר סביר.

יאיר חזן: תיראו מה קורה בעקבה, עם חברת "מרק" שלקחה את מסוף המכולות שם.

יאיר חזן: בעניין הזה צריך להגיד שאחת הבעיות הגדולות שלנו זה גם העניין של החרם הערבי, שהוא קיים עדיין.

יאיר חזן: אניות שמגיעות לג'דה, לא יכולות להגיע לנמל אילת.

יאיר חזן: אפילו שזה לא תקין וזה נוגד חוקים בינלאומיים כאלה ואחרים, עדיין יש חרום שניוני שלא מאפשר לאניות שמגיעות לג'דה להגיע לנמל אילת.

יאיר חזן: אחרת היינו זוכים לביקור של הרבה מאוד חברות.

יאיר חזן: כפי ששמעתם, כל החברות הגדולות בעולם מגיעות לנמל עקבה.

יאיר חזן: הן צריכות רק לעשות סיבוב פארסה ולהיכנס לנמל אילת והן לא עושות את זה בגלל החרם.

אופיר אקוניס: רב סרן יובל כנען, בבקשה.

יובל כנען: ברשותכם, אתן לנציג משרד הביטחון להתייחס להיבטים הבין משרדיים ואני אתייחס להיבטים המבצעיים.

אבי מערבי: לגבי נמל אילת.

אבי מערבי: אני חושב שאין ספק פה ואנחנו תמימי דעים שחיל הים נחוץ למרחב הימי הדרומי על מנת להגן על חופי מדינת ישראל מהאיומים מהמזרח.

אבי מערבי: על פי תמ"א 13, נקבע באילת שטח בצמידות לנמל האזרחי, לשם אמור להיות מועתק הנמל הצבאי.

אבי מערבי: יחד עם זאת, יש לנו עבודת מטה עם חנ"י לגבי בדיקת חלופת התכנסות בתוך הנמל הקיים.

אבי מערבי: הנושא הזה נמצא כרגע במשא ומתן מול חנ"י והוא בלתי מבוצע.

אבי מערבי: אנחנו עדיין אמורים לסגור עם חנ"י לגבי בדיקת חלופת ההתכנסות.

לאה ורון: שמשמעותה, צמצום השטח של הנמל?

אבי מערבי: חיל הים מחולק היום לשניים, החלק התחתון והחלק העליון, באמצע עובר כביש 90.

אבי מערבי: לפני שנתיים שלוש שחררה מערכת הביטחון כ-35 דונם מהמחנה העליון עבור הרחבת שכונת שחמון באילת.

אבי מערבי: לאחר מכן צומצמו התקורות.

אבי מערבי: לגבי החלופה של ההתכנסות, אנחנו כרגע נמצאים בשלבים של הבדיקה והיא עדיין לא החלה.

אבי מערבי: באשר לנמל, החלופה הדרומית.

אבי מערבי: הדבר הזה לא הובא לידיעת מערכת הביטחון.

אבי מערבי: הדבר הזה לא נבדק מבחינה ביטחונית אסטרטגית כך שאין לנו שום מידע בנושא הזה.

אלי לנקרי: אתה מדבר על נמל התעלה?

אבי מערבי: כן, על נמל התעלה, סליחה.

אלי לנקרי: אם הבעיה תצטמצם לחיל הים, אפשר להשאיר את חיל הים על רצועת החוף הדרומית.

יובל כנען: הנושא של נמל התעלה זה לא נבחן.

יובל כנען: אפשר לעשות בחינה אבל כרגע אין לנו עמדה בנושא אנחנו נשמח לבדוק את הנושא.

יובל כנען: בהקשר של שדה התעופה בתמנע.

יובל כנען: שדה התעופה תואם מולנו, עבר התייחסות וגם אושר.

יובל כנען: יש 3 היבטים מרכזיים בהקשר שלו: הראשון הוא תיאום מלא בסוגיית הבקרה והתעבורה האווירית.

יובל כנען: השני, ה הוא ההכרח להציב מכ"ם מעל בקעת תמנע, כדי לשפר את יכולת הבקרה האווירית במקום.

יובל כנען: הדבר השלישי, אני מסב את תשומת לבכם להתניות המטה ללוחמה בטרור במועצה לביטחון לאומי בכל מה שקשור למיקום הנמל הזה והתפעול שלו.

יובל כנען: זאת סוגיה מאוד קריטית שנוגעת לפעילות שלו.

יובל כנען: בשולי הדברים רק אציין שבעבר העלינו הצעה שיש שדה תעופה מצוין בעבדה.

יובל כנען: יש את הכביש היפה ביותר בארץ, שיורד מעבדה לאילת, שאולי הוא גם המסוכן ביותר בארץ.

יובל כנען: אני חושב שבעלות תקציבית לא גבוהה במיוחד אפשר לשדרג אותו בצורה משמעותית.

יובל כנען: לחתוך זמן נסיעה מ-0:45 דקות ל-0:25 דקות ואולי לחסוך.

יובל כנען: אבל זה לא על שולחני וזה לא על השולחן שלנו.

אופיר אקוניס: ראובן צוק, בבקשה.

אופיר אקוניס: אם אפשר, להתכנס לדברים יותר קצרים.

ראובן צוק: אני נשיא לשכת הספנות הישראלית.

ראובן צוק: אני אנסה להתייחס אך ורק לאספקטים התפעוליים של הנמל.

ראובן צוק: אין ספק שרכבת לאילת משנה את כל התמונה אבל אני לא רוצה להיכנס לזה כרגע.

ראובן צוק: קודם כל, נמל אילת של היום משרת שני מגזרים בודדים.

ראובן צוק: אחד זה הצוברים, שאין להם אלטרנטיבה בצפון והשניים, אלה הרכבים, שיש להם אלטרנטיבה בצפון.

ראובן צוק: נמלי הצפון יכולים לספוג את הרכבים של אילת בקלות, בלי השקעה של אגורה אחת.

ראובן צוק: צריך לקחת את זה בחשבון.

ראובן צוק: זה לא קרה סתם.

ראובן צוק: זה קרה כי באיזה מקום ביטלו את הסובסידיות של אילת ומטענים הפסיקו לבוא לשם.

ראובן צוק: אבל זה לא רק זה.

ראובן צוק: אני רוצה להזכיר לכל מי שלא זוכר, שלפני 30 שנה חברת צים היתה מובילה מאילת לצפון כ-1,000 מכולות בשבוע, מתוכן 20%-30% מטענים של הגשר היבשתי.

ראובן צוק: הם הפסיקו לבוא לאילת מכיוון שהסובסידיה נגמרה וגם בגלל שלאוניות אין אינטרס לבוא גם לאילת וגם לים התיכון.

ראובן צוק: כל האניות שמגיעות היום מהמזרח הרחוק ואזורי הים התיכון, ממשיכות הלאה, או בים התיכון או מעבר לים התיכון והכניסה לאילת איננה כדאית כלכלית ולדעתי גם לא תהיה כדאית כלכלית מחר.

ראובן צוק: אם זה נכון לגבי אוניות של 2,000 ו-5,000 מכולות, זה בוודאי נכון לגבי אוניות של 12,000 מכולות.

ראובן צוק: צריך לקחת עוד דבר בחשבון.

ראובן צוק: כשמדברים על 50% שיטעון ו-50% מטען ישראלי – אם שלמה צודק והוא דיבר על 300,000 בשנה לאילת, חלק מזה זה גם יצוא.

ראובן צוק: חלק גדול ממה שירד באילת, אם זה יהיה 150,000 TEU בשנה כמטרה, צריך לחזור חזרה ריק.

ראובן צוק: אין יצוא מלא היום למזרח הרחוק.

ראובן צוק: היצוא למזרח הוא בטל בשישים וצריך לתקצב גם את ההובלה.

יעקב שיינין: זה נכון מכל מקום בעולם, אדוני.

יעקב שיינין: זה נכון מאירופה, זה נכון מארצות הברית.

ראובן צוק: צר לי לתקן אותך.

ראובן צוק: זה לא נכון לגבי אירופה וזה לא תמיד נכון לגבי ארצות הברית.

יעקב שיינין: מה זה לא תמיד?

ראובן צוק: אני לא רוצה להיכנס לנושא הזה אבל כשאתה עושה את הכול במקום אחד, אתה יכול להשתמש במקום של אזור אחד באזור שני, מה שלא נכון כאשר אתה עובד בנקודת קצה.

ראובן צוק: אני לא רוצה להיכנס לשיקולי לוגיסטיקה כאלה אבל זה וודאי לא מדויק לגבי אירופה וארצות הברית.

ראובן צוק: פה צריך לקחת בחשבון שגם תעריפי השיטעון, שמדינת ישראל מתכננת בעתיד הקרוב, הם פרוהיביטיבים ואף קו ספנות לא יביא אוניה, לשטען פה 50% מכמותה, אם בכלל, כדי לשלם את מה שרוצים לקחת ממנו.

ראובן צוק: כשמדברים על נמלי חיפה ואשדוד ואומרות חברות גדולות שתעריפי השיטעון האלה לא כדאיים להם, אז על אחת כמה וכמה באילת.

ראובן צוק: אגב, זה נושא שביקשנו לקיים בו דון בוועדה הזאת, וזה נושא השינוי בתעריפים המתוכנן והצפוי שמתבשל כעת בכל מיני מקומות.

ראובן צוק: משפט אחרון לגבי נמל אילת.

ראובן צוק: אנחנו לא מעריכים שאוניות גדולות ואניות משמעותיות תעבורה דרך אילת כדי לזרוק פה כמות מטענים ותחזורנה חזרה לעבור בתעלת סואץ.

ראובן צוק: עקבה משרתת מטענים ומרבית הקווים שבאים לשם זה יעד קצה.

ראובן צוק: האוניות האלה אינן ממשיכות הלאה.

אמיר שביט: הן יכולות לקחת לישראל כיעד קצה, לעשות פריקה - - -

אופיר אקוניס: אגב, לעקבה אין מסילת ברזל.

ראובן צוק: עקבה משרתת בעיקר את עיראק ואזורים אחרים שקשה לי לראות אותנו משרתים מחר.

ראובן צוק: אני חוזר רגע לנמל אילת.

ראובן צוק: נמל אילת הוא גם לטעמנו נמל אסטרטגי.

ראובן צוק: החלטת ממשלה היתה כזאת לפני 20 שנה, נדמה לי בתקופתו של רבין המנוח, ולא בוצעה כלום ומאז לא השקיעו בנמל אילת על מנת שיהיה נמל אסטרטגי.

ראובן צוק: גם במלחמת לבנון השניה, כשנמל אילת ניסה להירתם לעזרה הוא נתקע.

ראובן צוק: הוא לא הצליח להתמודד עם האוניה הגדולה היחידה שהיתה שם.

ראובן צוק: הוא כן עזר לנו מאוד בזה שהוא העביר פועלים לאשדוד במלחמת לבנון השניה.

ראובן צוק: נכון שאם רוצים נמל אסטרטגי צריך לסבסד אותו או בהובלה יבשתית או בשירותים שהוא נותן אחרת אין לו הצדקה.

ראובן צוק: כדי שיהיה נמל אסטרטגי, צריך לשמור אותו באיזו מתכונת של עבודה.

ראובן צוק: אם מחר באה אוניה עם 2,000-3,000 מכולות, נמל אילת לא מסוגל להתמודד איתה.

ראובן צוק: הוא לא מסוגל, לא השקיעו בו דבר כדי שיהיה מסוגל.

ראובן צוק: אי-אפשר לעבור מ-500 או 1,000 מכולות, ל-12,000 מכולות.

ראובן צוק: אגב, נמלי ישראל של היום עדיין לא יודעים לטפל באוניות כאלה.

ראובן צוק: צריך לומר שאנחנו בונים תשתית אלטרנטיבית אסטרטגית מסוימת.

ראובן צוק: זה מחייב מנופים וציוד ומחייב סובסידיה של הובלה יבשתית אחרת לאף אחד לא יהיה כדאי.

ראובן צוק: אולי אז תבואנה חלק מהאוניות הקטנות גם לאילת.

ראובן צוק: אולי נוכל לשמר אותה גם כאלטרנטיבה אם וכאשר יקרה משהו בצפון.

ראובן צוק: אבל הקפיצה הזאת מאפס ל-12,000 מכולות, ל-6,000 מכולות מטען ישראל ו-6,000 מכולות מטעני שיטעון, לצערי זה חלום באספמיא.

אופיר אקוניס: אמיר שביט, בבקשה.

אמיר שביט: אני סמנכ"ל כספים וכלכלה ברכבת ישראל.

אמיר שביט: אתייחס לכמה נקודות עליהן דיבר אודי.

אמיר שביט: הבדיקה שעשינו בזמנו עם משרד התחבורה נשענת על המצב הנוכחי.

אמיר שביט: היא לא באה ואומרת שהנמל ייצא מאילת אלא אומרת שהרכבת צריכה להגיע עד לנמל הנוכחי.

אמיר שביט: יש כמה השקעות שצריך לעשות בתוך הנמל עצמו כדי לקלוט את הרכבת.

אמיר שביט: היא לא מדברת על מה שדובר פה בכלל.

אמיר שביט: שנית, היא מתוכננת כרכבת נוסעים.

אמיר שביט: למה?

אמיר שביט: דיברת על התהליכים אצלנו במדינה בכלל.

אמיר שביט: כשאנחנו באים לתכנון הזה, אנחנו מתכננים אותו למקסימום שלו, כולל רכבת נוסעים והכול, ואחר-כך בשלבי הביצוע יחליטו מה עושים.

אמיר שביט: כדי לא ליצור את המצב שאמרו שבדימונה שליד רכבת המטענים נשים רכבת נוסעים, ואז התחנה היא מחוץ לעיר.

אמיר שביט: בתוך התכנון הזה, זזה תחנת דימונה למקום יותר נורמאלי בתוך העיר.

אמיר שביט: זה בתוך התכנון שאודי דיבר עליו בהיקפים הגדולים.

אופיר אקוניס: זה לא בכניסה לעיר?

אמיר שביט: היום זה בכניסה.

אמיר שביט: התכנון זז לכיוון "כיתן".

אמיר שביט: התכנון של הרכבת לאילת מזיזה ג את תחנת דימונה.

אמיר שביט: התכנון של הרכבת לאילת מזיזה גם את תחנת דימונה.

אמיר שביט: זאת רק דוגמה.

אמיר שביט: המטרה היתה שהתכנון הוא מרוכז ומשולב.

אופיר אקוניס: כי מדימונה זה ממשיך לצין ומשם אתה צריך לרדת לאילת.

אופיר אקוניס: דרך אגב, אני אולי ארגיע את משרד האוצר, שגם בקו לרחובות, שנפתח ב-1991, לא היו בהתחלה נוסעים.

אופיר אקוניס: אין כמובן השוואה בין הגודל של רחובות והקרבה לעבודה בתל-אביב או במרכז אבל בהתחלה נוסעים מעט אחר-כך מתרגלים.

אופיר אקוניס: לא בטוח שבבנימינה היו בהתחלה הרבה אנשים כשהקו נפתח.

אופיר אקוניס: בסוף ייסעו.

אופיר אקוניס: אגב ראיתי את הכתבה באחד מערוצי הטלוויזיה על המרחק בין מרכז העיר דימונה לבין תחנת הרכבת בדימונה.

אופיר אקוניס: אולי צריך לסבסד את "שאטל" ממרכז העיר.

אמיר שביט: עשו "שאטלים" חינם.

אופיר אקוניס: ועדיין לא נסעו?

אופיר אקוניס: תעשו שיווק אגרסיבי לרכבת בדימונה.

קריאה: אחת הבעיות היא שאי-אפשר להגיע מדימונה לתחנה המרכזית בבאר-שבע.

אופיר אקוניס: אגב, זה דבר קצת בעייתי.

אודי אדירי: גם הרכבת לעכו לא תגיע לעכו.

אופיר אקוניס: אתה לא הולך לסלול אותה במקביל לכביש 85?

אודי אדירי: זה בדיוק הסיפור של דימונה.

אופיר אקוניס: אז אל תעשה את הסיפור של דימונה.

אודי אדירי: זה התכנון.

אופיר אקוניס: אז תשנו את התכנון.

אופיר אקוניס: הרי כל הרעיון הוא לחבר למסילת החוף.

אופיר אקוניס: טוב שהתורכים סללו את רכבת לעכו, אחרת הייתם מתנגדים.

אמיר שביט: גם הבדיקה שנעשתה היא בצורה חיובית למשק.

אמיר שביט: אודי חושב שבכללים היא - - -

אופיר אקוניס: אודי, אני אומר לך, אם עלית על הבעיה הזאת לגבי עכו-כרמיאל, תטפלו בזה לפני שתחזור הטעות של דימונה.

אופיר אקוניס: גם לרכבת ישראל אני אומר את אותו דבר.

אמיר שביט: התכנון בכרמיאל הוא חיבור של כרמיאל למטרופולין של חיפה.

אמיר שביט: קוראים למסילה עכו-כרמיאל, כי גיאוגרפית זה המקום, אבל בסך-הכול זה חיבור בין אנשי כרמיאל למטרופולין של חיפה.

אופיר אקוניס: לא הבנתי איך אתה הולך לחבר את כרמיאל למסילת החוף.

אמיר שביט: היא תתחבר למסילת החוף.

אמיר שביט: יהיה בסוף קו כרמיאל-תל אביב.

אופיר אקוניס: הבנתי, היא תעלה דרומה.

אופיר אקוניס: תיסע מערבה ותעלה דרומה, הבנתי.

אמיר שביט: היא מתחברת באזור "נעמן".

אופיר אקוניס: אתה יכול להעתיק את תחנת עכו למלון "חוף התמרים" ואז אתה בכלל מפנה גם מקום במרכז העיר.

אופיר אקוניס: אתה יכול לעשות שם הרבה דברים.

אמיר שביט: נכון.

אמיר שביט: עוד פעם, גם הבדיקה הכלכלית שנעשתה, נעשתה בזווית שאין פי שניים תיירים באילת ופי שניים מקומות לינה באילת.

אמיר שביט: הבדיקה נעשתה לפי הנחיות של משרד התחבורה ומשרד האוצר, ובדקו את ההשקעה הגדולה הזאת.

אמיר שביט: אני כל הזמן אומר למשרד האוצר, זה כמו השקעה של כביש בין מזכרת בתיה לחולה.

אמיר שביט: באותם כלים בדקו את זה.

אמיר שביט: ההשקעה פה היא קצת יותר משמעותית.

אמיר שביט: יש היבטים הרבה יותר כבדים על קו לאילת לגבי שדה דב, לגבי ימי שהייה של תיירים בארץ.

אודי אדירי: זה נלקח בחשבון.

אמיר שביט: זה לא נלקח בחשבון במספרים, זה נאמר בשורות כלליות.

אמיר שביט: לכן אני אומר, כשאתה בא לבדוק בדיקה כלכלית על הרכבת לאילת, לא דינה ככל בדיקה כלכלית שולית אחרת שנעשית.

אמיר שביט: הבדיקה היא בעצם על ההשקעה השולית של המשק.

אמיר שביט: ההשקעה של רכבת לאילת במימדים האלה, כולל נוסעים כולל הכול, היא בערך 70% מכל ההון של רכבת ישראל היום.

אמיר שביט: אנחנו היום נמצאים בסדר גודל של נכסים של 15 מיליארד ומדובר על השקעה של 7-8 מיליארד שקל.

אמיר שביט: אי-אפשר לבדוק אותה כבדיקה שולית.

אמיר שביט: רכבת הנושאים והמטענים היא לא פרמטר.

אמיר שביט: עדיין, גם בפרמטר הרגיל והכי שמרני, היא נעשתה בצורה חיובית למשק.

אופיר אקוניס: אמנם אנחנו בסוף המושב הזה.

אופיר אקוניס: הסיור הראשון שלנו ברכבת היה בחלק הדרומי.

אופיר אקוניס: ב-21 לחודש יש לנו ביקור בחלק הצפוני של הרכבת.

אופיר אקוניס: אודי, אני מקווה שאתה מצטרף אלינו.

אופיר אקוניס: אולי עמית עצמו, ירום הודו, ירד על העם ויבוא איתנו ברכבת לכיוון צפון.

אופיר אקוניס: נורא קשה לראות אותו בוועדה.

אודי אדירי: הסברתי למנהלת הוועדה למה הוא לא בא.

אופיר אקוניס: מזמן לא ראינו אותו.

אופיר אקוניס: פעם אחרונה שראיתי אותו היתה כשהוא ביקש מאיתנו להטיל אגרה כביש 6, על החלקים הדרומיים, והוא קיבל תשובה שלילית.

אודי אדירי: זה אני הייתי.

אופיר אקוניס: אפרופו אילת והדרום, אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולספר לכולם שעל שני הקטעים הדרומיים האחרונים של כביש 6 ביקשו להטיל עליהם אגרה ולהעביר אותם לחברת "דרך ארץ".

אופיר אקוניס: הנושא ירד מסדר היום.

אופיר אקוניס: אתה יכול להודיע לתושבי אופקים שהנסיעה תהיה חינם וגם לתושבי אילת.

לאה ורון: זה הודות לוועדת הכלכלה וליושב ראש ועדת הכלכלה.

דינה בראון: אני מחברת קצא"א.

דינה בראון: רציתי לציין שלחברת קצא"א יש יחסים טובים עם עירית אילת והיא עובדת איתה בשיתוף פעולה אבל התכניות לגבי נמל התעלה לא הועברו לידיעתה ואין לנו אפשרות להתייחס לנושאים האלה.

דינה בראון: למעשה אנחנו לא יכולים להביע היום עמדה.

דינה בראון: גם חיל הים אמרו דברים דומים.

אופיר אקוניס: משרד הביטחון, חיל הים וגם קצא"א מצטרפים.

דינה בראון: אין לנו אפשרות להביע היום עמדה כי הדברים לא הוצגו בפנינו.

אופיר אקוניס: פעם ראשונה שאתם שומעים על זה?

דינה בראון: היו כתבות בעיתון בשבוע האחרון אבל לא יותר מזה.

אלי לנקרי: הצגנו את זה בקצרה ליושב ראש ולמנכ"ל אבל זה נכון שלא היתה ישיבה שבה זה נדון.

אופיר אקוניס: אני מציע שתיפגשו איתם כי אנחנו מתכוונים לקיים ישיבת מעקב לגבי השער הדרומי.

אופיר אקוניס: תכף תשמעו את סיכום הישיבה.

אופיר אקוניס: נקבע ישיבת מעקב בתחילת המושב, שזה בסוף אפריל.

אופיר אקוניס: עד אז תקיימו משא ומתן עם משרד הביטחון ועם קצא"א ותעמיקו את ההידברות עם חיל הים.

אופיר אקוניס: אחרונת הדוברים, חנה איפרגן.

חנה איפרגן: לא ביקשתי לדבר.

לאה ורון: לוועדה חשוב לשמוע מה העמדה של משרד התיירות.

אופיר אקוניס: אני אגיד לך מה העמדה של משרד התיירות.

אופיר אקוניס: כיושב ראש השדולה לתיירות הם יגידו שהם רוצים הרבה יותר תיירים באילת, שיגיעו לשם בטיסות, שיגיעו ברכבת, רוצים שתהיה תחרות.

אופיר אקוניס: אנחנו שמחים שעקבה מתעוררת אבל היא מעוררת תחרות וזה הדבר הטוב.

אופיר אקוניס: אם היתה תנומה בתחום פיתוח התיירות באילת, אז אנחנו שמחים שמישהו מעורר כאן תחרות.

אופיר אקוניס: גם שארם מעוררת תחרות עזה, דרך אגב.

חנה איפרגן: אנחנו גם רוצים חוף ים.

אופיר אקוניס: בשביל זה צריך את קצא"א.

אופיר אקוניס: מה היתה ההשקעה של משרד התיירות באילת בשנתיים האחרונות?

אופיר אקוניס: אני שואל אותך לגבי שיווק התיירות לאילת בארץ ובחו"ל.

חנה איפרגן: אני אתן את הנתון הזה בפעם הבאה.

אופיר אקוניס: תבואי עם הנתון הזה לישיבת המעקב, זה דבר חשוב.

חנה איפרגן: גם שיווק וגם תשתיות.

אלי לנקרי: לגבי התשתיות יש החלטה על השקעה של 60 מיליון שקל, זה 35 מיליון שקל של האוצר, 15 מיליון שקל של משרד התיירות ו-10 מיליון שקל של עירית אילת.

שלמה טל: בעניין הזה חשוב להדגיש שסיווג אילת כאזור פיתוח מועדף.

שלמה טל: לאחרונה הסיווג של אילת כאזור פיתוח תיירות ירד כיתה.

לאה ורון: גם על זה הגברת ממשרד התיירות צריכה לענות.

לאה ורון: את יודעת לומר לנו?

אופיר אקוניס: כיוון שלצערנו היא לא באה עם נתונים, נבקש נתונים בישיבת המעקב.

חנה איפרגן: הנושא הזה הוא בדיון עם האוצר.

אופיר אקוניס: רבותיי, אני חושב שהישיבה הזאת היתה חשובה.

אופיר אקוניס: למדנו כמה דברים.

אופיר אקוניס: אגב, הצטערתי לשמוע שמר פרס כשר תחבורה ניסה לקדם דברים כאלה מאז שהוא שר בממשלת רבין הראשונה ב-1973.

אופיר אקוניס: ממה שאני יודע, בממשלה הנוכחית וגם כאן בכנסת, בהחלט יש רצון לראות את ההתפתחות באמצעות המגזר העסקי, אבל גם הממשלה צריכה לתרום את חלקה.

אופיר אקוניס: זה ברור כשמש, בוודאי בכל התחום הסטטוטורי, כפי שאמר אודי.

אופיר אקוניס: אנחנו באמת רואים חשיבות רבה לפיתוח אילת ונמל אילת כנכס אסטרטגי.

אופיר אקוניס: אנחנו מציעים לממשלה להקים ועדת שרים מיוחדת לצורך העניין, לטובת חזון השער הדרומי.

אופיר אקוניס: הדבר יועבר כבר היום למזכירות הממשלה ולמשרד ראש הממשלה.

אופיר אקוניס: חשוב לקדם את הפרויקטים המלונאיים, התיירותיים, כדי להוסיף חדרי מלון, את נמל התעלה, מרכז הקונגרסים, קו הרכבת.

אופיר אקוניס: בעניין רכבת לדעתי לא צריכה להיות הפרדה.

אופיר אקוניס: אני חושב שרכבת צריכה לנסוע על מסילת ברזל גם לנוסעים וגם למטענים לאילת.

אופיר אקוניס: כמובן העתקת שדה התעופה לרמת תמנע.

אופיר אקוניס: אני אבדוק בתוך הוועדה האם להקים ועדת משנה לנושא פיתוח העיר אילת או לקיים ישיבות מעקב.

אופיר אקוניס: אנחנו נקבל על זה החלטה בתוכנו.

אופיר אקוניס: ועדת הכלכלה קוראת למשרדי התחבורה והאוצר לגבש בהקדם סיכומים לעניין מבנה התקציב להעתקת שדה התעופה ממרכז אילת לרמת תמנע ולצאת למכרז.

אופיר אקוניס: אני מודיע שאנחנו נקיים ועדת כלכלה כוועדת מעקב לכל הדברים שדיברנו עליהם כאן בתחילת מושב הקיץ.

אופיר אקוניס: תודה רבה, הישיבה נעולה