הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 75, 2010-02-24 09:30

יואל חסון: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לביקורת המדינה, בנושא השירות לנוסע באוטובוסים – דוח מבקר המדינה 59ב'.

יואל חסון: הדוח הזה הוא דוח שנוגע בעיקר בהתייחסות לתחבורת אוטובוסים לשירות, לתהליכים של ההפרטה שעברו בשנים האחרונות, ובכלל, הדרך שבה אנחנו מכירים או מזהים את הדרך שבה ניתן השירות לציבור בתחבורה הציבורית, שאני מאמין שבדיון הזה גם נשמע כמובן מאז הדוח מה קרה ומה ארע, ונתעניין לגבי השרות היום על כל המשתמע מכך.

יואל חסון: נציג המבקר, בבקשה.

צבי ורטיקובסקי: תודה רבה, בוקר טוב.

צבי ורטיקובסקי: אני רוצה להפנות את תשומת הלב שמשרד מבקר המדינה מייחס חשיבות גדולה מאוד לצורך לספק שירות נאות לנוסע התחבורה הציבורית, לכן הקדשנו מאמצים ומשאבים על מנת לבצע ביקורת על השרות לנוסע ב"אגד", וגם דרך משרד התחבורה וחברת הבקרה שלה על מתן שירותי תחבורה ציבוריים של אוטובוסים על ידי חברות פרטיות - מפעילים פרטיים שזכו במכרזים.

צבי ורטיקובסקי: במסגרת אותם המאמצים גם משרד מבקר המדינה בדק את השירות לנוסע ברכבת ישראל, זה דוח שהמשרד שלנו מתכוון לפרסם במסגרת דוח 60ב' שהונח עכשיו על שולחן ראש הממשלה בהתאם לחוק, ואנחנו נמצאים בתהליך בדיקה גם על השירות לנוסע בחברת "דן" הממשלה החליטה עוד ב-1997 לבצע רפורמה בענף התחבורה הציבורית, זאת במטרה לעודד את התחרות ולייעל את השרות.

צבי ורטיקובסקי: התהליך הזה החל ב-2001, אנחנו מתמקדים כפי שאמרתי עכשיו בדיון הזה למעשה בדוחות שכבר התפרסמו על "אגד" וכמה מפעילים פרטיים.

צבי ורטיקובסקי: הפנינו גם תשומת לב מיוחדת לשירות לנוסע בעיר מודיעין, בגללה אנחנו קיבלנו כמות לא קטנה בכלל של תלונות, ומצאנו לנכון להפנות שם את תשומת הלב.

צבי ורטיקובסקי: בנוגע לממצאים – מצאנו שבביקורת שהסתיימה בספטמבר 2008, שמשרד התחבורה עד לאותו מועד לא קבע תקנים לרמת השרות הנדרשות מחברות התחבורה הציבורית, אף שהדבר אפילו הוסכם עם "אגד" שיוצאו תקנים כאלה עוד ב-1996.

צבי ורטיקובסקי: גם "אגד" מצידה לא קבעה בנהליה נכון לאותו מועד מדדים בדבר רמת השרות וטיב השרות שהיא אמורה לספק לנוסעים.

צבי ורטיקובסקי: משרד התחבורה מפעיל חברה לבקרה על מפעילי התחבורה הציבורית, ומה שמצאנו זה גם כן תופעה שבעינינו היא תמוהה, שבעוד שהמנדט של חברת הבקרה לביצוע ביקורת ופיקוח על מפעילים ציבוריים פרטיים זה מנדט מאוד רחב, הרי שהבקרה על "אגד" הוא מאוד מצומצם.

צבי ורטיקובסקי: ממצא נוסף - נכון למחצית השנייה של 2007 על פי דוח שהגישה חברת הבקרה, שלמעשה רמת השרות של "אגד" ירדה ברוב המדדים.

צבי ורטיקובסקי: במקום שזה יהיה במגמת עלייה, אולי כאן גם המקום להעיר, שלפני כמה ימים קיבלנו מכתב מהנהלת "אגד" שבו הם מציגים לפנינו סידרה לא קטנה של שיפורים שהם עשו, אני מניח שהיושב ראש ייתן את רשות הדיבור לאנשי "אגד", עדיף שהם בעצמם יציגו את זה - אבל שוב למועד הביקורת היתה ירידה ברמת השרות.

צבי ורטיקובסקי: "אגד" גם חרגה מתנאי הרישיונות שניתנו לקווים, אלה חריגות יחסית בהיקף גדול.

צבי ורטיקובסקי: כפי שהזכרתי, עשינו ביקורת על השרות לציבור הנוסעים באשכול מודיעין, גם שם מה שנמצא על ידי חברת הבקרה וגם צורת הטיפול של משרד התחבורה, זה שבעצם השרות למודיעין נמצא ברמה מאוד נמוכה יחסית למפעילים אחרים.

צבי ורטיקובסקי: התופעה בכלל של העיר מודיעין מבחינת התשתיות גם כן היא לא כל כך בנויה לתחבורה ציבורית, אם זה מבחינת הכבישים, הגישה לתחנות, האפשרות של אנשים - - -

דב חנין: היא תוכננה לרכב פרטי.

אלכס לנגר: גם לזה לא טוב, חסר חנייה, חסר הרבה דברים.

דב חנין: אסון תכנוני.

צבי ורטיקובסקי: באמת מפתיע, כל השרותים התשתיתיים על מנת לרכז ולאשר תחבורה ציבורית בעיר חדשה יחסית, בעצם התכנון לקוי מאוד מכל הבחינות.

צבי ורטיקובסקי: בנוגע למפעילים פרטיים אחרים, נמצא שמשרד התחבורה לא הצליח לאכוף על המפעילים עמידה בכל ההתחייבויות.

צבי ורטיקובסקי: זה בא לידי ביטוי באי ביצוע של נסיעות, איחור של נסיעות, אי התאמה בין מסלול הנסיעה על פי הרשיון לבין המסלול בפועל.

צבי ורטיקובסקי: הפעלת אוטובוסים בינעירוניים כשהצפיפות בהם היא גבוהה ביותר עלתה על המותר בתקנות.

צבי ורטיקובסקי: הופעה מרושלת וחוסר נימוס של נהגים, אי עמידה בתקנות הבטיחות.

צבי ורטיקובסקי: אוטובוסים מלוכלכים, היעדר לוחות זמנים או מפות ברוב התחנות.

צבי ורטיקובסקי: גם מצאנו שחסרים נהלים לשעת חירום בנוגע להפעלת אוטובוסים.

צבי ורטיקובסקי: בנוגע לטיפול בתלונות הציבור, בדקנו את זה ב"אגד" ומצאנו שהממצאים של מחלקת פניות הציבור ב"אגד" לא נדונו והנהלת "אגד" לא קיימה מעכב אחר תיקון הליקויים.

צבי ורטיקובסקי: הטיפול של משרד התחבורה בתלונות של נושאים מתמשך זמן רב.

צבי ורטיקובסקי: נקודה נוספת שראוי להפנות אליה תשומת לב מיוחדת, אי הקמת מערכת מידע מרכזית על ידי משרד התחבורה לנושאים של כלל חברות האוטובוסים.

צבי ורטיקובסקי: כשנוסע רוצה לבצע נסיעה והוא יורד מחברה אחת, הוא לא יודע והוא לא יכול לקבל בנקודה אחת מידע על החברה האחרת, על המסלולים על השעות, ולא יכול להיות מצב כזה שצריך לטרטר נוסע מחברה לחברה ואי אפשר בנקודה מרכזית אחת, אם זה בטלפון, אם זה באינטרנט, אם זה איזשהו מוקד לקבל מידע על כלל השרות ועל כלל אפשרויות של הנסיעה, ועל הסינכרוניזציה שצריכה להיות בין המסלולים של החברות השונות.

צבי ורטיקובסקי: זה נכון גם לגבי סינכרוניזציה בין אוטובוסים לבין רכבות, הנוסע לא יכול לקבל מידע ושירות רציף ומלא.

צבי ורטיקובסקי: משרד התחבורה גם לא קבע בתקנות ובהסכמים עם "אגד" ועם המפעילים הפרטיים את הסטנדרטים לשירות, לתחזוקה, לא רק של האוטובוסים, אלא גם של התחנות המרכזיות.

צבי ורטיקובסקי: המשרד שלנו בדק תחנות מרכזיות ש"אגד" מפעילה בצפת, בקריית שמונה, בעפולה, בבאר שבע, הממצאים היו די חמורים.

צבי ורטיקובסקי: המתקנים הם מיושנים, רמת תחזוקה מאוד נמוכה, הם לא שופצו במשך שנים ארוכות.

צבי ורטיקובסקי: יש גם בעיות ביטחון, כי מצד אחד נכנסים נוסעים ועוברים בדיקה זו או אחרת, אבל מצד שני הכול פרוץ, זה גם כן יוצר בעיה.

צבי ורטיקובסקי: כפי שהזכרתי, בעיות של תשתיות.

צבי ורטיקובסקי: אבל הבעיה לא פחות חמורה בעינינו, שמשרד התחבורה לא התאים את התשתיות התחבורה הציבורית לנשים בעלי מוגבלות.

צבי ורטיקובסקי: אדם בעל מוגבלות שרוצה לעלות על אוטובוס, מתקשה לבצע את זה, אם זה בתחנות, אם זה באוטובוסים, למרות שיש הסכמים כדי לרכוש אוטובוסים נגישים - הגישה של אדם עם כסא גלגלים לצורך עלייה עם אוטובוס היא בעייתית מאוד.

צבי ורטיקובסקי: נקודת הראות של משרד מבקר המדינה לתחבורה הציבורית, לא רק שיש מטרה לתת שרות מתאים נאות ראוי לנוסע, אלא היא גם אמורה לשמש תחלופה לתחבורה ברכב פרטי.

צבי ורטיקובסקי: ככל שרמת השרות בתחבורה הציבורית היא פחות מתאימה ויותר בעייתית הרי שברור שנהגים פרטיים לא ירצו לנסוע בתחבורה ציבורית.

צבי ורטיקובסקי: לכן היעד הזה של הממשלה גם כן הוא לא מושג ואנחנו חושבים שיש להפנות לזה תשומת לב מיוחדת, מה גם שהממשלה נותנת סובסידיות לכמה מהחברות האוטובוסים הציבוריות, אז היא צריכה גם לעמוד שתמורת הסובסידיה היא תקבל מלוא השרות ברמה הנדרשת לנוסע.

צבי ורטיקובסקי: אולי כאן המקום גם להזכיר, להפנות תשומת הלב נוכח התאונה המחרידה שלשום, לגבי שעות העסקה של הנהגים.

צבי ורטיקובסקי: הבעיה קיימת בחלק מחברות התחבורה הציבורית.

צבי ורטיקובסקי: למעשה, בזה אני מציע שנסתפק לצורך פתיחת הדיון.

יואל חסון: תודה רבה.

יואל חסון: אני רוצה התייחסות של חברי כנסת, ואז נשמע את משרד התחבורה.

יואל חסון: בבקשה.

דב חנין: תודה לך אדוני היושב ראש, אני רוצה קודם כל לברך את משרד מבקר המדינה על העבודה החשובה שנעשתה כאן.

דב חנין: נושא שהוא לא רק חשוב אלא הייתי אומר נושא קריטי.

דב חנין: בלי תחבורה ציבורית חברה מודרנית לא יכולה להתנהל, בוודאי שמדינת ישראל לא יכולה להתנהל בלי תחבורה ציבורית ברמה טובה.

דב חנין: אבל המצב שלנו היום בתחום התחבורה הציבורית רחוק מלהיות מספק.

דב חנין: אני לא מזלזל בהתקדמות שנעשתה לאורך השנים, יש דברים שיש בהם התקדמות, אבל בסך הכל בגדול, התמונה היא עדיין, תמונה שמי שמשתמש בתחבורה הציבורית זה אותו קהל שבוי שאין לו בחירה אחרת.

דב חנין: רק מי שאין לו ברירה, נוסע בתחבורה ציבורית, כי עדיין לרכב הפרטי בישראל יש יתרון מובנה במישורי השימוש לעומת מה שהתחבורה הציבורית מסוגלת לספק.

דב חנין: כדי להתמודד עם הדבר הזה, צריך שורה שלמה של אמצעים ולעבוד בהם בצורה מקבילה.

דב חנין: צריך לוחות זמנים מסודרים של המפעילים, צריך תיאום בין לוחות הזמנים של המפעילים השונים.

דב חנין: עדיין כשאני מגיע, אדוני היושב ראש, לתחנת הרכבת בתל אביב, אני אף פעם לא מצליח למצוא אוטובוס שיוצא, למרות שמדובר באוטובוסים כמו למשל קו 5 בתל אביב, זהו קו מרכזי זה לא איזשהו קו זניח.

דב חנין: תמיד צריך לחכות 10 דקות, 15 דקות.

דב חנין: אם מגיעים בשעות הרכב ברכבת מחיפה, אני לא מדבר על מקרה אחד, אני מדבר על שיטה.

דב חנין: נוסעי הרכבת שהם צריכים לבחור אם לנסוע מחיפה לתל אביב רכבת או לנסוע באוטו, צריכים להביא בחשבון שהרכבת אולי תיסע בסדר, וגם האוטובוס ייסע בסדר, אבל בין הרכבת לאוטובוסים צריך לעמוד לפעמים בגשם ולפעמים בשמש, ולהמתין לאוטובוס.

דב חנין: אין שום תאום בין המפעילים השונים, וזה מצב שהוא בלתי אפשרי.

דב חנין: בוודאי שהמצב הזה נעשה חמור יותר כאשר במסגרת ההפרטה של המערכת הזאת ופתיחתה לתחרות, פירקו את אותה מערכת שבעבר היתה אינטגרטיבית והופעלה על ידי שתי חברות – בגדול "אגד" ו"דן" למצב שבו יש הרבה מאוד מפעילים.

דב חנין: סיפור מהחיים – אחד מבניי שלומד בשדרות במכללת "ספיר", לקח לו הרבה זמן להבין שבכדי לנסוע מתל אביב במכללת "ספיר" לא צריך לנסוע ב"אגד" כמו שהוא חשב.

דב חנין: תמיד היה נוסע באיזושהי דרך מפותלת ב"אגד", אלא יש חברה אחרת שבכלל מפעילה את השרות הזה - אבל איך תגיע לחברה הזאת.

אלכס לנגר: חברת בת של "אגד".

דב חנין: אני לא יודע אפילו איזו חברה זו.

דב חנין: אבל עדיין קשה מאוד לדעת, אם אתה נכנס לאתר "אגד" ואתה רוצה לדעת איך מגיעים לשדרות, נותנים לך תשובה, איזשהם מערכת קווים של "אגד" שהיא לא במיוחד נוחה.

דב חנין: ישנו קו הרבה יותר נוח אבל אף אחד לא יודע עליו.

דב חנין: אתה צריך לדעת את התשובה כדי לדעת לחפש אותה, אבל לא זו הדרך להתנהל.

יואל חסון: באתר משרד התחבורה הוא לא יכול למצוא את הדרך הטובה ביותר?

אלכס לנגר: ב-1 ביולי אנחנו מקווים להיות במערכת אחודה.

אלכס לנגר: הכנתי מצגת לפי הליקויים.

דב חנין: אלה הן דוגמאות קטנות, אבל כולנו נתקלים בבעיות האלה באופן יומיומי ושוטף.

דב חנין: בסופו של דבר, הדרך שאנחנו חייבים ללכת בה, היא ליצור מצב שבו תחבורה ציבורית תהיה נוחה יותר למשתמש מאשר הרכב הפרטי.

דב חנין: כדי להגיע למצב הזה, אנחנו לא צריכים להרוס את מדינת ישראל ולבנות אותה מחדש.

דב חנין: זו מערכת של אמצעים שהם בחלקם אגב, לא כל כך מסובכים, הם בעיקר עניין של חשיבה אחרת, של אמצעים אחרים, וגם של הסדרה חוקית אחרת ממה שיש לנו היום כדי להגיע לתוצאה הנכונה.

דב חנין: אני אומר את הדברים בימים שבהם הממשלה שוקדת על תכנית תחבורה, תכנית שאני אגב מברך עליה, תכנית מאוד גדולה - 27.5 מיליארד שקלים.

דב חנין: אני לא נגד התכנית הזאת, אני בהחלט בעד פריסת קווי רכבת גם לבית שאן וגם לכל מקום אחר, וגם לכרמיאל.

דב חנין: לא תוציא ממני אמירה נגד רכבת, אני בעד רכבות.

דב חנין: אבל עדיין בסדרי עדיפויות, אנחנו מדברים – על לפני שבונים דברים חדשים, ואנחנו בעד לבנות דברים חדשים, בואו נתפעל נכון את מה שיש לנו.

דב חנין: בואו נעשה את המהלכים שגורמים למערכת הזאת קודם כל להתנהל כמערכת, לא כאיזשהו משהו שבו כל קו שבור מקווים אחרים ולא נמצא בקשר איתם.

דב חנין: אדוני היושב ראש, בפני הכנסת נמצאת הצעת חוק שעוסקת בקידום התחבורה הציבורית, הצעת חוק שעברה קריאה טרומית, ומועמדת בפני ועדת הכלכלה.

דב חנין: זו ההזדמנות ההיסטורית שלנו בכנסת לעשות מעשה, ההצעה, אגב, עברה בהסכמה כללית של כל הגורמים המעורבים.

דב חנין: לעשות מעשה, להסתכל, לקבל תמונה של איפה נמצאות הבעיות, ולתת תשובה מערכתית לבעיות האלה כדי להגיע למצב שבו אזרחי ישראל עוברים לתחבורה ציבורית.

דב חנין: אם כולנו נמשיך לחיות בעולם של עסקים כרגיל, אני חושש שמבקר המדינה יצטרך לעסוק בתחבורה הציבורית גם בדוח של השנה הבאה.

דב חנין: אנחנו צריכים להחליף דיסקט, להבין שיש אפשרות, יש הזדמנות, זה לא עולה כל כך הרבה כסף, זה עולה קצת כסף, אבל לא כל כך הרבה כסף, ואנחנו יכולים לעשות שינוי מאוד גדול בחברה הישראלית.

דב חנין: זה טוב תחבורתית, זה טוב חברתית, זה טוב סביבתית, זה טוב מכל בחינה שהיא, זה טוב גם כלכלית, בואו נעשה את זה.

דב חנין: אני מציע לוועדה הזאת, אדוני היושב ראש, בגלל החשיבות של הנושא הזה, לקבוע איזשהו דיון מעקב לעוד כמה חודשים, ולראות מה קורה, כי אנחנו בוודאי היום נשמע תשובות, אבל צריך לראות שהתשובות האלה גם מתממשות במציאות.

דב חנין: תודה רבה אדוני.

יואל חסון: אני מודה לך חבר הכנסת חנין.

יואל חסון: חברת הכנסת סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: אנחנו מודים למשרד המבקר, קיבלנו תמונת מצב בתחבורה ציבורית ובאוטובוסים שמאוד דומה למה שאנחנו מקבלים תלונות ודרישות מהציבור שלנו.

מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שהעניין של מודיעין עמד על הפרק בצורה מאוד חריפה – כל האיחורים האלה וגם הגסות של נהגים בקווים ממודיעין לערים האחרות.

מרינה סולודקין: את כל זה ראיתי לפני שנה, שנה וחצי במכתבים שכותבים אליי.

מרינה סולודקין: מוזר מאוד ש-60 שנה היה כאילו מונופול של כמה חברות אוטובוסים, וכנראה שאנחנו עכשיו בתקופת מעבר להרבה חברות.

מרינה סולודקין: אני רציתי מדוח המבקר גם להבין, איך יכול להיות שזכיינים לא יודעים מהו לוח הזמנים הנכון, מי זכה במכרזים שהם לא מבינים דברים בסיסיים בתחבורה ציבורית, זה גם מעניין.

מרינה סולודקין: אני חושבת שכאן בוועדת ביקורת המדינה, אנחנו צריכים בעומק להבין מה קורה, כי היום מה שאמרת לגבי נושא של תכנון במודיעין, אלה דברים בסיסיים - העיר אמורה לסבול מהתכנון הראשוני, וגם חייבים לחשוב איזה גופים יכולים לשנות את המצב בעיר, ומה יהיה בערים החדשות שאנחנו נבנה במאה העשרים ואחת.

מרינה סולודקין: תודה.

יואל חסון: אני מודה לך.

יואל חסון: אני מבקש לשמוע את ההתייחסות של המשנה למנכ"ל, אלכס לנגר: לנגר, בבקשה.

יואל חסון: אני מבין שהכנת לנו מצגת.

אלכס לנגר: אגיד מספר דברים כלליים.

אלכס לנגר: השתדלתי ללכת בעקבות מתווה הביקורת לעבור נושא נושא כדי שנשאר מדויקים.

אלכס לנגר: אנחנו משתדלים להשיג מהפך בתחבורה הציבורית, ולטפל מערכתית בסידרה ארוכה של נושאים על מנת שכמו שחבר הכנסת אמר, כדי שהנוסעים המשתמשים ברכב הפרטי יהיה להם כדאי ויעיל להשתמש במערכת התחבורה הציבורית.

אלכס לנגר: זו לא משימה קלה, היא עוברת דרך הרבה נושאים שניגע בהם במהלך הנושאים שנוגעים בביקורת כי אני לא רוצה להתפזר.

אלכס לנגר: לנושא ניהול השינוי המבני בענף.

אלכס לנגר: אני רוצה לומר, שזה השינוי המבני היחידי שבוצע בענף התחבורה.

אלכס לנגר: אם אתם מסתכלים על מונופולים בתחבורה, אני חושב שרק בתחבורה הציבורית צריך להשיג שינוי משמעותי.

אלכס לנגר: כיום כ-25%, קצת יותר מ-25% מענף התחבורה הציבורית מופעל על ידי מפעילים נוספים למפעילים ההיסטוריים.

אלכס לנגר: עשינו את זה בצורה של מערכת הסכמית, לא עשינו את זה בכפייה.

אלכס לנגר: לא עשינו מאבקים, עשינו בצורה של הסכמה.

אלכס לנגר: בתחבורה הציבורית הפעלת רשת קווי אוטובוסים היא מורכבת, כך שאי אפשר להעביר אותה מרגע לרגע למישהו, אלא צריך להכין בקפידה.

יואל חסון: אני רוצה לשאול שאלה, לגבי הרשות הארצית לתחבורה ציבורית - זה החלטה שהחלטתם להקים אותה?

אלכס לנגר: כן.

אלכס לנגר: אנחנו מדברים על רשויות תחבורה ציבורית גם ברמה הארצית, שזה אולי פחות חשוב, זה יותר התארגנות פנימית של הממשלה לנהל את התהליכים האלה, אנחנו צריכים יותר כח אדם מקצועי, קצת יותר עצמאות ניהולית לגופים, במקום אגף תחבורה ציבורית במשרד התחבורה, להקים גוף חזק יותר.

אלכס לנגר: אני חושב שעיקר השינוי הוא בכוונה להקים מערכת של רשויות מטרופוליניות לניהול התחבורה הציבורית.

אלכס לנגר: אנחנו בישראל יש לנו מבנה מאוד מיוחד, יחידי בעולם אני חושב, אני לא מכיר לדוגמה אחרת בעולם המערבי שבו הממשלה מטפלת לבדה בתחבורה הציבורית, ולשלטון המקומי, לעיריות, אין כמעט נגיעה לנושא הזה, זה מבנה שיוצר קושי.

יואל חסון: תהיה גם רשות ארצית?

אלכס לנגר: תהיה רשות ארצית.

אלכס לנגר: יהיו רשויות מטרופוליניות – אזוריות.

יואל חסון: שיהיו כפופים לרשות הארצית?

אלכס לנגר: הם כפופים ברמה שהרשות הארצית נותנת כללי משחק, קובעת כללי משחק.

אלכס לנגר: אבל בנושא של הניהול השוטף, הכוונה היא להעביר אותו כולו לקהילה, למטרופולין, ל"אגד" ערים.

אלכס לנגר: כשאתה בא היום בכל ארצות אירופה, ארצות הברית, בכל מקום בעולם המערבי, מי שמנהלת את נושא התחבורה הציבורית, זה גוף מטרופוליני, שהרשויות מעורבות בו, הוא פועל בשמן, למרות הפיצול.

אלכס לנגר: הפיצול ברשויות מקומיות, למשל, מטרופולין תל אביב שמפוצל היום ל-60 רשויות, אני חושב, בטבעת החיצונית או יותר – גם בעולם יש את הפיצול הזה, זה לא דבר שמיוחד לנו, למרות הפיצול – אנחנו רוצים את השינוי הזה בעיקר, או שינוי אמאג'ורי בדרך ניהול העניינים.

יואל חסון: מהם לוחות הזמנים שלכם?

אלכס לנגר: אנחנו עושים עבודה עם האיחוד האירופי.

אלכס לנגר: הוא נותן לנו עבודת סיוע בפרוייקט שנקרא פרוייקט WEINNING שבמסגרתו אנחנו לומדים ומיישמים אצלנו מבנה דומה.

אלכס לנגר: אנחנו, יחד עם האיחוד האירופי עושים עבודה על רשות מטרופולינית לחיפה וסביבתה.

יואל חסון: זה הניסוי שתתחילו.

אלכס לנגר: אנחנו נתחיל שם, וכדי לא להסתבך, או לא להתעכב בהליכי חקיקה כבדים שגם כיום אנחנו לא בטוחים על כל השינויים ועל כל הנושאים שנצטרך לתקן אותם בחקיקה, החלטנו בהסכמת כל ראשי הערים שם, להקים רשות מטרופולינית בהסכמה, בהסכם, שייצא לפועל.

אלכס לנגר: אנחנו מקווים עד שנה הבאה ייצא לפועל וכשלאחריו כשנלמד את כל המשמעויות שלו, נביא לכנסת ב-2011 תיקון חוק על כל המשמעויות - תיקון כל החקיקה.

יואל חסון: גם הרשות הארצית וגם - - -

אלכס לנגר: כן, אבל החשוב ביותר, הוא בעצם ביזור הטיפול בזה, מטיפול מרכזי היום לטיפול מטרופוליני של הקהילות.

יואל חסון: זאת אומרת, עד אמצע שנת 2011, אמורה להיות מושלמת החקיקה על הקמת הרשות.

אלכס לנגר: הקמת הרשות בהסכמה, אחר כך הגשת הצעת החוק.

יואל חסון: יש הבדל בין הגשת החוק לבין חקיקתו.

יואל חסון: הסיום, אתה אומר, עד אמצע שנת 2011, זאת אומרת החוק עבר.

אלכס לנגר: לא.

אלכס לנגר: אני למדתי שהנבואה ניתנה לא לי.

אלכס לנגר: אנחנו נכין את הצעת החוק.

אלכס לנגר: אנחנו רוצים עוד השנה להגיע לחתימת הסכם, להפעיל את המבנה החדש הזה, ללמוד את כל הניואנסים שלו, ולהגיש בשנה הבאה הצעת חוק.

אלכס לנגר: הכנסת היא זו שלוח הזמנים בידה.

אלכס לנגר: אני מקווה שזה יהיה יותר פשוט ממה שאני חושש, כי זה בסופו של דבר איזה שינוי בצורת המשטר שלנו, זה מהלך שהוא שונה מהחקיקה הקיימת שינוי גדול.

אלכס לנגר: זה בגדול לגבי השינוי המבני, חלק מהשינויים אני מודה התעכבו בעבר בגלל ויכוחים בין המשרדים הנוגעים בדבר.

אלכס לנגר: היו ויכוחים בין משרד התחבורה והאוצר, וכך הלאה.

אלכס לנגר: במסגרת העבודה עם האירופאים, הקמנו ועדת היגוי בינמשרדית עם משרד האוצר, עם משרד המשפטים, נציבות שרות המדינה, ואנחנו מתקדמים במתווה הזה היום בהסכמה.

אלכס לנגר: אני חשוב שהשינוי הגדול הוא זה שהגענו להסכמות בתוך הממשלה ועכשיו אפשר לפעול ליישום של כל הדבר הזה.

אלכס לנגר: זה בגדול לגבי השינוי שמבקר המדינה מזכיר אותו, צריך לבצע אותו.

אלכס לנגר: כיום בהעדר רשות ארצית, אנחנו מבצעים את המהלכים באמצעות חברה פרטית שמסייעת לנו, בעצם מינהלת פרטית שמסייעת לנו כמו בנושאים אחרים עוד בממשלה שיש מנהלות ליישום, והמנהלת זאת פועלת בצורה טובה.

אלכס לנגר: צריך להבין, הליקוי שבה מערכת הקנסות היא לא אחידה על המפעילים, הוא באמת ליקוי, נובע מההיסטוריה שלנו.

אלכס לנגר: בסופו של דבר, עברנו תהליכים של לימוד.

אלכס לנגר: צריכים להבין שבאותו רגע שלקחנו על עצמנו לשנות את מבנה הענף, אותו רגע בעצם נטל ניהול הענף עבר אלינו, התכנון - לא עוד יותר מונופול שמטפל בכל.

אלכס לנגר: מהיום, משרד התחבורה עם המנהלת שלו צריך לטפל בכל, לכן אנחנו מהסכם להסכם הפנמנו את הלקחים, וכיום אנחנו בעצם נפתח את כל ההסכמים של כל המפעילים גם החדשים וגם ההיסטוריים.

אלכס לנגר: אנחנו נמצאים בעצם בהליך שבו אנחנו נביא את כל הדבר הזה למערכת אחידה.

אלכס לנגר: אני חושב שכולם מסכימים שמערכת של הסכמים מבחינת הקנסות והעיצומים צריכה להיות אחידה, והדבר הזה בביצוע.

יואל חסון: הדוח הוא בשנת 2009.

יואל חסון: מבחינת

יואל חסון: כם הוא 2008.

יהודה אלבז: בתקופה של הביקורת לא היה אחיד.

יהודה אלבז: משנת 2007 התחלנו לעשות מסמך אחיד – אתה יודע, החוזים מתחדשים לא בתאריך קבוע.

אלכס לנגר: צריך לנהל על זה משא ומתן, אתה לא לשנות הסכם בצורה חד-צדדית.

יואל חסון: זאת אומרת, בהסכמים החדשים הליקוי הזה תוקן.

אלכס לנגר: לגבי החלפת המפעיל במודיעין.

אלכס לנגר: עם העובדות אי אפשר להתווכח.

אלכס לנגר: החברה שהחליפה את חברת מרגלית בעיר מודיעין, השרות בתקופת החלפה קרס.

אלכס לנגר: אני לא מתחבא היו שם בעיות, בעיות קשות.

אלכס לנגר: אבל אנחנו התגייסנו לתקן את זה.

יואל חסון: למה הוחלף המפעיל הראשון?

יואל חסון: מה היה שם?

אלכס לנגר: נמכר.

אלכס לנגר: קנו אחד את השני, לצערי, הם לא העריכו נכון את מה שמחכה להם בעיר מודיעין.

אלכס לנגר: השירותים שם לא פעלו.

יואל חסון: כמה זמן היה המצב הזה?

אלכס לנגר: חודשים ארוכים, כמובן היה נורא בימים הראשונים, הוא הלך והשתפר.

אלכס לנגר: תהליך השיפור היה לא קל, היה צריך לגייס נהגים ואוטובוסים מכל מיני מקומות בארץ בשביל לייצב שם את המחסור.

מרינה סולודקין: חצי שנה של מכתבים.

אלכס לנגר: אנחנו התגייסנו לזה עם העירייה ועם המפעיל עשה מאמץ גדול.

אלכס לנגר: היום השרות הגיע לסטנדרט הרגיל.

יואל חסון: יש פה מישהו ממודיעין?

יוסי לנמן: אני מייצג את כל פניות התושבים שמגיעות אליי כולל בנושא הזה.

יואל חסון: היום אתה חושב שבהחלט חל שינוי?

יוסי לנמן: אני בהחלט מאושש ומסכים עם מה שנאמר פה.

יוסי לנמן: כיום אנחנו ראינו הבדלים מהותיים בין כמות הפניות שהגיעו אלינו השנה לעומת השנה שעברה.

יוסי לנמן: ירדנו בקרוב ל-78% בכמות הפניות, גם באיכות הפניות, לא רק באיכות.

יוסי לנמן: שיתוף הפעולה כיום עם המפעיל היא אבן יסוד, היא נכונה, אנחנו עובדים בהדדיות, המפעיל מתחשב ככל שניתן בשיקולים כלכליים ובצרכים ובמה שאנחנו מבקשים, זה הקו שנמשיך בו.

יואל חסון: מישהו יודע להגיד כמה אנשים נוסעים בתחבורה ציבורית במודיעין?

לסקר משה: מספר מדוייק כרגע אין לי, אבל בסך הכל השימוש בתחבורה ציבורית במודיעין על פי הנתונים שלנו הולך ועולה.

לסקר משה: רואים עלייה בשנתיים האחרונות – המספרים מדוייקים אעביר לוועדה בהמשך אם התבקש.

אלכס לנגר: אני חושב שהוא הולך וגדל ומשתפר, כי כמו שאתה זוכר, אנחנו מפעילים גם רכבת למודיעין, למרות שהפעלנו רכבת עדיין האוטובוסים מסיעים הרבה מאוד נוסעים, זאת אומרת, שהיתה תוספת של הרבה נוסעים בעקבות - - -

יואל חסון: זה גם תחבורה שהיא מחוץ למודיעין, למודיעין ובחזרה.

אלכס לנגר: רוב התחבורה של מודיעין זה לערים הגדולות וחזרה.

אלכס לנגר: עיקר הטענות היו לגבי הסעת תלמידים לכל מיני קוויים פנימיים שהיו איתם בעיות וזה חשוב, אבל בסופו של דבר עיקר המשאבים זה שירות לערים הגדולות לתל אביב ולירושלים.

מרינה סולודקין: הרבה סטודנטים.

אלכס לנגר: צריך להבין שאנחנו עשינו מהלך שלא היה כדוגמתו.

אלכס לנגר: אם בעבר היה לנו ביקורות ספורדיות בתחבורה הציבורית וטיפלנו בתלונות של ציבור הנוסעים, היום אנחנו יש לנו מערך בקרה מסודר.

יואל חסון: ספר לי איך הוא עובד.

אלכס לנגר: כשעשינו שינוי מבני והבאנו מפעילים חדשים, לא יכולנו להשאיר את הדבר.

אלכס לנגר: רצינו לראות האם אנחנו משיגים יעדים, והאם אנחנו משפרים את המצב, ומה קורה באשכולות שחתמנו הסכמים לגביהם.

אלכס לנגר: לקחנו חברת בקרה פרטית שפועלת משהו כמו 6.5 שנים בערך, כמובן שכל הזמן נוספים אשכולות היקף הביקורת הולך וגדל.

אלכס לנגר: החברה הפרטית הזאת קיבלה מאיתנו סידרה של פרמטרים, תרצה, נשאיר לך העתק של הדוח הזה איך הוא נראה.

אלכס לנגר: אותם הפרמטרים, אותם סידרת פרמטרים, כל החברות, כל המפעילים נבדקים על ידי אותם פרמטרים.

צבי ורטיקוסקי: חוץ מ"אגד".

אלכס לנגר: כולם, אני אכסה את הכול, אני לא בורח.

אלכס לנגר: ליקוי, אנחנו צריכים להתייחס ולתקן.

אלכס לנגר: התחלנו במהלך הזה של בקרה, קודם כל על המפעילים החדשים לא על המפעילים ההיסטוריים.

אלכס לנגר: כשראינו כי טוב, הוספנו גם חלק מהאשכולות של המפעילים ההיסטוריים – גם "דן" וגם "אגד" נכללים בבקרה.

אלכס לנגר: הבקרה הזאת כמו שאמרתי היא שווה בכל אשכול, אותם פרמטרים נבדקים בכל מקום.

אלכס לנגר: כתוצאה מזה יש לנו היום אינפורמציה השוואתית - יש ציונים לכל מפעיל.

אלכס לנגר: הבקרה הזאת משמשת גם לאכיפה לקנסות ולתגובה על ליקויים, אבל גם היא משמשת – את הציון הזה כל מפעיל גורר למכרזים הבאים.

אלכס לנגר: במכרזים הבאים של התחבורה הציבורית – לציון איכות יש משקל גדול.

אלכס לנגר: כלומר, מפעיל שיש לו ציונים טובים יכול לחסוך כסף בזמן הגשת הצעה, כי מפעיל שיש לו ציון נמוך יצטרך להוסיף הרבה כסף כדי להתגבר על הפער בניקוד.

יואל חסון: כל כמה זמן יש מכרזים?

אלכס לנגר: יש לנו כל מספר שנים.

אלכס לנגר: יש פעם אחת מכרזים שיחזרו עכשיו לתקופה נוספת על פעילות קיימת, ויהיו מכרזים חדשים על פלחי פעילות נוספים שיעברו מהמפעילים ההיסטוריים – זאת אומרת מפעילים חדשים.

יואל חסון: זאת אומרת, הפכתם את ציוני הבקרה לפקטור במכרזים העתידיים.

יואל חסון: זה אומר שהמפעיל בדרך כלל יודע שבהנחה שציוני הבקרה שלו לא יהיו גבוהים או לא יהיו טובים, זה יהפוך לו את המכרז להרבה יותר מסובך.

אלכס לנגר: יהפוך לו יותר יקר, כי איך הוא יוכל לתקן את זה רק בהצעה כספית יותר גבוהה, או נמוכה - לכן זה מתורגם לכסף.

אלכס לנגר: אני רוצה לעשות את התהליך הזה לא רק תהליך עונשי, תהליך של כדאי, כדאי לך להיות טוב, כי אם אתה לא טוב זה מתנקם בך גם בקנסות וגם במכרז הבא.

יואל חסון: ציוני הבקרה מתייחסים גם לנושא – אני זוכר שלפני שנתיים טיפלנו בו בוועדת הכלכלה בנושא של מספר שעות שנהגים נוהגים, איכות הנהגים.

אלכס לנגר: אני לא יודע, אבל אני עושה בקרה, אני לא יכול להיכנס לכל דבר.

אלכס לנגר: אני לא נכנס לתחום הזה, הוא תחום שקשה להסתכל עליו.

אלכס לנגר: נושא שעות העבודה הוא נושא שצריך לעדכן את החקיקה, צריך לאכוף אותו, ומי שצריך לאכוף אותו זה לאו דווקא בקרה של אשכול, אלא זה נושא שהמשטרה צריכה לאכוף אותו על כל הרוחב.

אלכס לנגר: זה נכון באוטובוס, בתחבורה הציבורית, זה נכון כמו שהוא אמר במשאית, זה נכון באוטובוס שלוקח אותך לטיול, נכון בכל מקום.

יואל חסון: אני מבין מה שאתה אומר מבחינת יכולת של האכיפה שלך והבדיקה שלך אתה צודק.

יואל חסון: אני רק שואל האם במסגרת הדיווחים והבקרות אם החברה מדווחת שהנהגים שלה לא עובדים יותר משמונה שעות, אם היא משקרת, זה סיפור אחר שתמיד צריך לבדוק.

אלכס לנגר: לא, אני אומר שלא, אני אחשוב על זה - לא חשבתי על זה האמת.

אלכס לנגר: מה שכן נבדק, למשל, התנהגות נהג.

אלכס לנגר: אם נהג נושא בנהיגה אגרסיבית, אם הוא לא נכנס לתחנה, אם הוא עצר לא בתחנה לאסוף את החברים שלו ברחוב ולא בתחנה, אם ההופעה שלו לא קשורה, אם הוא ענה יפה, הוא מתנהג שלא קשורה, כל הדברים האלה כן נכנסים.

אלכס לנגר: אני מסתכל ברמת שרות נטו, כי זה בסופו של דבר המבחן.

אלכס לנגר: נכון שיש עוד היבטים, אבל בסופו של דבר הבקרה הזאת נועדה לנושא של רמת שרות.

מרינה סולודקין: אדוני, עכשיו יש תלונות מנתניה בנושא של תחבורה ציבורית בתוך העיר, הרבה תלונות - גסות, תחנות אוטובוסים לא במקומות הנכונים.

אלכס לנגר: אני אשמח לקבל חומר, נטפל בזה במיידי.

אלכס לנגר: עשינו מהלך כבד בנתניה, גם מפעיל של הקווים העירוניים שזה אגד תעבורה, וגם מפעיל חדש שמפעיל את הקווים בין נתניה לתל אביב, אוטובוסים חדשים.

אלכס לנגר: אנחנו משפצים את התחנה המרכזית בנתניה שיפוץ יסודי, היא תחנך בעוד כמה שבועות.

מרינה סולודקין: לפני חודש הייתי בקבלת קהל, בדרך כלל תלונות על תחבורה זה לא יותר מ-5%.

מרינה סולודקין: שם היו 30%.

אלכס לנגר: אנחנו מאוד רגישים למה שקורה בנתניה, כמו שאמרתי, השקענו שם מאמצים גדולים.

אלכס לנגר: אנחנו גם בנתניה מקימים מערכת בי.

אלכס לנגר: אר.

אלכס לנגר: טי.

אלכס לנגר: חדשה.

אלכס לנגר: אני אשמח לקבל חומר ולהתייחס לזה במיידי.

צבי ורטיקובסקי: העניין הזה של הציון על רמת השרות של החברה - במהלך הביקורת אנחנו נתקלנו במצבים שבמכרזים חדשים - בעצם הציון לא שיחק תפקיד כל כך גדול, או לא ייחסו לזה משקל גדול לעומת המחיר, פשוט זה דורש הרבה יותר תשומת לב.

אלכס לנגר: אשמח להראות לך בהזדמנות.

אלכס לנגר: אנחנו מקיימים על זה אין סוף דיונים בוועדת המכרזים.

אלכס לנגר: התחלנו בנמוך והעלינו ככל שקיבלנו ביטחון עם הדבר הזה.

אלכס לנגר: היום זה פאקטור חזק מאוד, תרצה, אראה לך.

אלכס לנגר: זה היה 17%.

אלכס לנגר: התחלנו עם זה, היו על זה הרבה ויכוחים.

אלכס לנגר: זה נכון, לא נכון, כן נכון - עכשיו החלטנו ללכת על זה, לתת לזה משקל כבד.

אלכס לנגר: זה נראה לנו משלים את הקנסות ולפעמים הרבה יותר אפקטיבי.

אלכס לנגר: אני מוכרח להגיד שהמפעילים מאוד רגישים לנושא הזה ולנושא של הקנסות, למרות שבסכומים כאילו זה לא נשמע, זה לא מיליונים, אבל מאוד רגישים.

אלכס לנגר: הדיונים של ועדת אכיפה שלנו הופכים ממש למלחמה על כל ארוע.

אלכס לנגר: היפה במערכת הזאת, אדוני היושב ראש, שזה לא כמו בעבר שהיינו הולכים למסלול משפטי שהיה לוקח שנים ולא היה נותן שום תוצאה, אלא הכל נעשה בהסכמה.

אלכס לנגר: כולם מחוייבים לזה הסכמית וזה עובד במהירות, התגובה היא מהירה.

אלכס לנגר: לגבי שעת חירום, קיבלנו את הביקורת ועשינו עבודת מטה היום עם משרד הביטחון והצבא על תיקון כל הנהלים שלנו, וגם עדכנו את תרחישי הייחוס, כלומר, איזה איומים מחכים לנו ואיך צריך לעבוד.

אלכס לנגר: יש לנו היום סיכומים עם הצבא בדיוק איך המערכת הזאת תעבוד בשעת חירום.

אלכס לנגר: הנהלים האלה עכשיו נמצאים ביישום, כלומר, אישרנו נהלים חדשים, מערכת הביטחון צריכה עוד לאשר אותם והם ייושמו בקרוב.

יואל חסון: אז נקבעו נהלים ומערכת הביטחון לא אישרה אותם עדיין?

אלכס לנגר: הם בתהליך.

יואל חסון: מתי היישום יהיה?

יואל חסון: מתי יהיו הנהלים מאושרים?

אלכס לנגר: בחודשים הקרובים, עד סוף השנה הכל הסתיים.

יואל חסון: זה המון זמן עד סוף השנה.

שלמה כץ: הפרטים שם כתובים ומסוכמים עם החברות ונעשו הסדרים כלכליים עם החברות.

שלמה כץ: זאת אומרת, הנוהל יושם עוד לפני - - - עכשיו עורכים אותו לשונית.

אלכס לנגר: גם בשעת חירום המערכת נשארת אזרחית לחלוטין.

אלכס לנגר: גם הצבא לא מגייס אוטובוסים אלא הוא שוכר את האוטובוסים.

יואל חסון: אני רק רוצה לדעת מתי הנהלים האלה יהיו – יהיה עריכה לשונית.

אלכס לנגר: אני לא רוצה לנקוב בתאריך מהשרוול, אני אחזור ומחר אשלח הודעה אליך על התאריך.

אלכס לנגר: אני לא רוצה לומר אחר כך דברים שיהיו לא מדוייקים.

אלכס לנגר: לגבי בעלי מוגבלויות - המערכת של התחבורה הציבורית עדיין לא מונגשת.

אלכס לנגר: בהנחיית שר התחבורה הרמנו השנה מאמץ גדול שעובר דרך יישום חוק הנגישות.

אלכס לנגר: חוק הנגישות קבע תהליך של 10 שנים, אנחנו נמצאים באמצע שלו.

אלכס לנגר: התחייבנו ועשינו תכנית בשיתוף נציב הנגישות לבעלי מוגבלויות, יחד איתם הכנו תכנית שעוברת דרך כל 70 הרשויות שיש בהן שירות עירוני, יש כ-70 כאלה ברחבי הארץ.

אלכס לנגר: הכנו תכנית לכל רשות, העברנו את זה לרשות להערות, רשות שמגיבה אנחנו מתקנים בתיאום איתה, רשות שלא מגיבה, תכנית שאנחנו הכנו, זו התכנית שתתקיים.

אלכס לנגר: בכל רשות התכנית קובעת שעד סוף 2010 תונגש 60% מקווי האוטובוס, ההנגשה תגדל ב-10% כל שנה עד סיום עוד 5 שנים, סיום מלא של ההנגשה.

יואל חסון: ההנגשה המדוברת מה היא - יצירת תשתיות בתחנות או אטובוסים שיהיה להם מעליות?

אלכס לנגר: הכל.

אלכס לנגר: פעם אחת אוטובוסים, היום כבר 70% מצי האוטובוסים או אפילו קצת יותר, העירוני מונגש, אוטובוסים נמוכי רצפה, עם רמפה מיוחדת להוריד את כסא הגלגלים.

יואל חסון: כסא גלגלים יכול לעבור במעבר?

אלכס לנגר: כן, יכול להיות במשטח, בדלת האחורית תראה בכל אוטובוס, תראה את הרחבה לכסא גלגלים, יש רמפה ויש חגורות מיוחדות שבה נועלים את הכסא אל המקום כדי שלא יזוז בזמן הנסיעה.

יהודה סקר: בתנאי שהנהג נכנס לתחנה.

אלכס לנגר: בהרבה תנאים.

אלכס לנגר: בנוסף, יש הנגשה של התחנות, מתחנות המרכזיות ועד התחנות בכל מקום בכל תחנה ותחנה.

אלכס לנגר: לקחנו לעצמנו להנגיש.

אלכס לנגר: מה זה אנחנו?

אלכס לנגר: יחד עם המפעילים, יחד עם הרשויות להנגיש כל תחנה ותחנה באותם 60% של הקווים, ואנחנו עם המפעילים נשלט את התחנות, נגיש אותן פיזית, נשלט אותן, נשים את כל מה שהחוק קובע.

אלכס לנגר: החוק קובע מפרט של אמצעים להנגשה, צריך להיות כריזה באוטובוס, צריך להיות לוחות עם מידע בולט באופן שגם ליקויי ראייה יראו אותם, וליקויי שמיעה.

אלכס לנגר: זאת מערכת שלמה של אמצעים.

אלכס לנגר: אנחנו מנסים להתגבר על הפיגור שנוצר בדבר הזה, יש לנו תכנית מוסכמת עם נציבות ההנגשה.

אלכס לנגר: בנוסף, שר התחבורה נתן הוראה להקצות משאבים, לסייע לרשויות להכין את ההנגשה, הנגשה פיזית של התחנות דורשת תקציבים.

אלכס לנגר: משרד התחבורה יתקצב 15 מליון שקלים כל שנה לחומש הבא, כחלקו בסיוע לרשויות המקומיות ביישום הנגישות הזאת.

אלכס לנגר: יצאנו לדרך עם זה, אנחנו מקווים להעביר את התקציבים בימים הקרובים.

יואל חסון: מצד אחד אתה אומר לי שהיום 70% מהאוטובוסים העירוניים מונגשים, אבל אתה מצד שני אומר לי שמבחינת התשתיות הנחוצות בתחנות אנחנו נמצאים במקום פחות טוב כי זה אחריות מוניציפלית בדרך כלל.

אלכס לנגר: זה מסובך.

אלכס לנגר: כל דבר שעומד בזכות הדרך, כל מתקן הוא של העירייה מהגדרה, מה שעומד במרחב הציבורי העירוני שייך לעירייה.

אלכס לנגר: מצד שני, העירייה לא תמיד רואה את עצמה אחראית וצריך לתמרץ אותה, וצריך לדבר איתה, וצריך להזכיר לה שיש חוק ולסייע לה כספית, אלה מהלכים שאנחנו עושים.

יואל חסון: תן דוגמה לרשות שהקצבתם לה סכומים משמעותיים?

אלכס לנגר: 15 מליון השקלים מקציבים לפי גודל הרשות בצורה שיוויונית, לפי גודל הרשות שחלקה של הרשות משתנה לפי חוזקה.

אלכס לנגר: יש רשויות שצריכות להשתתף ב-30% - ההקצבה שלנו מותנית במצ'ינג שהולך וקטן, יש רשויות חלשות מאוד שאנחנו נותנים את כל מה שנתנו.

יואל חסון: אתם מוודאים ביצוע?

אלכס לנגר: ודאי.

אלכס לנגר: אנחנו לא יכולים לשלם לפי הנהלים שלנו אלא כנגד ביצוע.

יואל חסון: אני לא זוכר מתי ראיתי בתל אביב תחנת אוטובוס שיש בה הנגשה.

אלכס לנגר: הכל יוצא לדרך עכשיו.

צבי ורטיקובסקי: כבר בשנת 2002, המשרד שלנו העיר על כל המצבים האלה, והנה אנחנו ב-2010 ועדיין יש בעיות לא קטנות.

צבי ורטיקובסקי: מר לנגר ברשותך, אתה לא התייחסת לתחבורה בינעירונית, אמרת רק עירונית.

אלכס לנגר: סליחה, החוק קובע רק הנגשה בתחבורה עירונית, אז אני פועל לפי החוק.

יהודה סקר: נכה בתחבורה בין עיר לעיר לא צריך לנסוע.

אלכס לנגר: יש חוק ואני עובד לפי החוק.

אלכס לנגר: את הדעות שלי אני שומר לעצמי.

אלכס לנגר: יש לי הרבה מה להגיד על כל הנושא הזה, אבל אני מבצע את מה שהוחלט.

אלכס לנגר: הוחלט להנגיש את הרכבות, אנחנו ננגיש את התחנות המרכזיות.

אלכס לנגר: באוטובוסים בינעירוניים פשוט אי אפשר להנגיש אותם.

אלכס לנגר: עשינו כל מיני ניסויים בהתקנת כל מיני רמפות וזה לא עבד, המכשירים נשברו ולא תרמו שום דבר, אנחנו נמצא גם פתרון.

יואל חסון: בעולם אין את זה?

אלכס לנגר: בעולם יש בכל מיני פתרונות.

אלכס לנגר: בחלק גדול ממדינות המערב, הפתרונות לנכים עוברים דרך מערכות תחבורה ציבורית מיוחדות עבורם ולא דרך זה שמנגישים את המערכת כולה.

אלכס לנגר: אלא בסופו של דבר, מתאימים מערכות מסויימות לטובתם.

אלכס לנגר: יכול להיות שנעשה את זה באמצעות מסיעים כאלה ואחרים שהם התמחו בזה.

אלכס לנגר: אני לא יודע להגיד, המחוקק בסוף יקבע, לא אני אקבע את זה.

אלכס לנגר: מרכז מידע.

אלכס לנגר: אני קודם כל מסכים עם הביקורת שצריך מערכת מידע.

אלכס לנגר: חברי הכנסת התייחסו לזה פה בדברים.

אלכס לנגר: אנחנו פועלים בשני טקטים או במקביל – פעם אחת אנחנו פועלים להקים עד ה-1 ביולי אני מקווה, מערכת מרכז מידע של "אגד" תקבל לתוכה את כל מערכות המידע של המפעילים האחרים, ותתן מידע מרכזי אחד לכל המשתמשים.

אלכס לנגר: אנחנו עובדים על זה בסיוע של "אגד", שיש לו מערכת מתקדמת וטובה, כל זה על מנת שיהיה שרות מהסוג הזה, עד שאנחנו נקים מערכת חדשה שאנחנו מקימים אותה באמצעות מערכת של ממשל זמין של המדינה שהיא תהיה יותר מתוחכמת, אוטומטית לחלוטין, שלפי התכנון היא תפעל כבר על בסיס מידע בזמן אמת.

אלכס לנגר: היום המערכת פועלת על בסיס התכנון המעודכן של כל יום, המפעיל נותן את התכנית שלו להיום לנוסעים, בעתיד אנחנו רוצים שהמידע במרכז בזמן אמת, מתוך מערכת מחשב של האוטובוס עצמו, עם ה-G.P.S אם יש שינוי עם אוטובוס שכשל ולא יצא לדרך, הנוסע יקבל את זה כבר בתוך מערכת המידע בזמן אמת, אבל זאת מערכת הרבה יותר מורכבת, זה אתגר פיתוח טכנולוגי.

יואל חסון: מה בדיוק יקרה ב-1 ביולי?

אלכס לנגר: מערכת מידע של "אגד" תתן מידע על כל המפעילים.

שלמה כץ: זה יהיה בפורמט של הממשלה, אנחנו קונים בעצם את העניין הזה, או בעצם לוקחים את המערכת הזאת, שמים לה מעטפת של הממשלה בגובה ייל, אתה תקבל את המידע על כל החברות.

יואל חסון: אני אקיש – אני רוצה לנסוע מתל אביב לאשדוד.

שלמה כץ: נכון, הוא יתן לך את החלופה הטובה ביותר שקיימת בתחבורה הציבורית במדינת ישראל בכל החברות לפי פרמטרים שאתה תבחר.

יואל חסון: מנטלית תחבורה ציבורית בעיני רוב הציבור זה "אגד" - הוא ייכנס לאתר "אגד".

שלמה כץ: יהיה קישור.

יואל חסון: יהיה קישור או ששם יישאר רק "אגד"?

שלמה כץ: עוד לא החלטנו מה בדיוק.

יואל חסון: אולי נסכם עם יו"ר אגד שאולי עדיף שיהיה - - -

אלכס לנגר: "אגד" משתפים פעולה בצורה שאני מוכרח להגיד לשיבחם- -

יואל חסון: ב"אגד" יש אנשים רציניים.

אלכס לנגר: - - אין שאלה בכלל.

יהודה סקר: גם הרכבת הקלה בירושלים?

אלכס לנגר: יש לנו פרוייקט שנקרא "שילובים" - הוא משלב את התחבורה הציבורית עם תחנות הרכבת.

אלכס לנגר: קיבלנו מהאוצר תקציב שבה אנחנו ננגיש, זאת אומרת, אנחנו נתאם בכל תחנות רכבת מערכת מידע לנושא הרכבת לגבי התחבורה הציבורית ולגבי נוסעי האוטובוס מידע על הרכבת, כך שיהיה מצב שאם אוטובוס נכנס לתחנת נתניה והוא רוצה לדעת אם הוא מחכה לרכבת או לא כי היום אין אינפורמציה, אין מידע, הנוסע לא יודע אם יש לו רכבת, או לא.

אלכס לנגר: המימד של הנתונים יהיה גם של הרכבת וגם התחבורה הציבורית.

אלכס לנגר: מעבר לזה שהפרוייקט עוסק גם בנגישות פיזית, זאת אומרת, שתחנות אוטובוס יהיה להם - - -

יואל חסון: זה הפרוייקט הגדול כבר.

אלכס לנגר: זה משהו אחר, זה פרוייקט נפרד.

יואל חסון: אנחנו מדברים עד ה-1 ליולי 2010 יעבוד המרכז המשותף בגובה ייל, כולל הרכבת, אנחנו עכשיו במשא ומתן עם אגד – הכוונה היא שמי שייכנס אגד, שם אמרת יהיה מינימום לינק ואולי חיבור כללי.

יואל חסון: שם הבן אדם יקיש את המקום, הוא יקבל את הדרך הטובה ביותר לנסוע, זה ב-1.

יואל חסון: ביולי.

יואל חסון: בשלב הרבה יותר מאוחר, אתה מדבר על משהו שבמקומות עצמם יהיה מרכזי מידע.

אלכס לנגר: לא רק מידע.

אלכס לנגר: מערכת הרכבת נבנתה משהו עצמאי לחלוטין ממערכת התחבורה הציבורית.

אלכס לנגר: זה לא סוד, יש תחנות שאין נגישות, אין מקום לעמוד, תחנת האוטובוס לא בדיוק מגיעה, יש אינסוף ליקויים.

אלכס לנגר: אנחנו עברנו עם צוות שעובר תחנה תחנה, יש 47 תחנות, הוא יטפל בכל ה-47 התחנות לתת פתרון ספציפי, זה לא פתרון אחד שמתאים לכולם.

אלכס לנגר: אלא בכל תחנה יהיה טיפול במרכיבי הממשק או האינטגרציה שבין האוטובוס - - -

יואל חסון: זה מתי יקרה?

אלכס לנגר: אם תרצה, נציג לך מצגת מיוחדת על פרוייקט "שילובים", לכל שלב יש לוחות זמנים שלו, אני לא רוצה להגיד מהזיכרון, זה פרוייקט מסובך.

יואל חסון: זאת אומרת, במערכת "השילובים" התאריך הראשון זה ה-1 ביולי 2010.

אלכס לנגר: אלה שני פרוייקטים נפרדים.

יואל חסון: אנחנו כן נרצה שתציגו לוועדה את לוחות הזמנים של תכנית השילובים.

אלכס לנגר: אנחנו עושים שני מהלכים במידע, קודם כל מידע הכי בסיסי של שלטים בתחנות שיינתן לנוסעים, וגם כל הנושא של הנגישות לנכים, הוא בא על ידי שילוט בתחנה.

אלכס לנגר: בנוסף לזה, התחלנו בפרוייקט של מה שאנחנו קוראים לו – NEXT BUS, של מידע בזמן אמת בתחנה על מועד הגעת האוטובוס.

אלכס לנגר: זה מין פיתוח שבו GPS באוטובוס משדר לשלד בתחנה מתי האוטובוס יגיע.

אלכס לנגר: זה מערכת שאנחנו מפתחים אותה עכשיו, יש לנו כבר פיילוט שרץ בפתח תקווה, הוא מצליח מאוד.

אלכס לנגר: אנחנו מקווים שנצליח עוד השנה להשלים את כל 50 השלטים.

אלכס לנגר: יש לנו הסכם עם עיריית ת"א ועם חברת דן לגבי התקנה של שלב ראשון 250 שלטים נוספים בת"א.

אלכס לנגר: יש לנו יומרות להגדיל את הכמות הזאת.

אלכס לנגר: אנחנו עכשיו בעבודה פעם אחת טכנולוגית שזה יעבוד, שנית, לפתור בעיות תשתיתיות בהקמת הפרוייקט הזה.

אלכס לנגר: למשל, מן דבר קטן, שלכל שלט כזה צריך חשמל.

אלכס לנגר: היום חשמל רחוב פועל רק בלילה, אנחנו צריכים אספקת חשמל על פני כל היממה, זה אומר שצריך למתוח קווי חשמל.

יהודה סקר: מה עם סולארי?

אלכס לנגר: המערכות האלה יקרות מאוד והן לא מחזיקות ולא עומדות בוואנדליזם.

אלכס לנגר: לכן אנחנו רוצים לעשות את זה בתשתיות חשמל כדי שזה יעמוד להרבה שנים.

אלכס לנגר: זה פרוייקט שאנחנו מקדמים אותו ויש לו גם תקציב בעניין הזה.

אלכס לנגר: לגבי אי איסוף נוסעים.

אלכס לנגר: לקחנו בזמנו החלטה של רמת שרות והגבלנו את מספר הנוסעים בעמידה באוטובוסים בינעירוניים ל-10 נוסעים.

אלכס לנגר: אמרנו שאנחנו לא רוצים שהאנשים שלנו הצטופפו בבינעירוני.

אלכס לנגר: בעירוני האוטובוס קולט נוסעים ולנהג יש את שיקול הדעת כמה נוסעים יכולים להעלות לאוטובוס ולכמה לא.

יואל חסון: מקווה שהנהג לא יהיה הודי...

אלכס לנגר: מחוץ לעיר שזה נסיעות ארוכות, בדרך לא בעמידה אנשים יושבים, רצינו בהיבט של רמת שרות להגביל את זה על הנוסעים.

אלכס לנגר: תוצאה של זה היתה, שקיבלנו הרבה מאוד תלונות על זה שאוטובוסים לא עוצרים, ולא אוספים בתחנות נוסעים - אנחנו בניתוח, במאזן שבין להצטופף באוטובוס לבין להישאר בתחנה ולא לקבל פתרון, החלטנו לאחרונה בעקבות טיפול בהערה בדוח של מבקר המדינה, הגענו למסקנה שאנחנו חוזרים ומשנים את עמדתנו, עוברים ל-20 נוסעים בעמידה.

אלכס לנגר: יש מספר לא גדול אסור להם 20 יכול רק 15, אמרנו במגבלת רשיון באוטובוס, אנחנו מחזירים לצערי את הצפיפות במערכת על מנת לא להיות במצב של נוסע נשאר בתחנה.

יואל חסון: באוטובוסים הבינעירוניים לדעתכם, באופן כללי, אולי גם יו"ר אגד יענה לי על זה, הם צפופים?

אלכס לנגר: בשעות שיא, המערכת צפופה.

אלכס לנגר: התחבורה הציבורית בסופו של דבר רוכשת אמצעים לשעת השיא, אחרי השיא, חלק מהאמצעים נשארים ללא שימוש - בזמן השיא בפירוש צפופה.

גדעון מזרחי: בהגדרה, קווים בינעירוניים לא צפופים.

גדעון מזרחי: קח לך קריית שמונה – תל אביב, קווי 405, 480 בהגדרה הם נוסעים בישיבה.

גדעון מזרחי: יש מה שנקרא ולת"מים – פתאום חיילים באים, ירדה יחידה והורידו אותם שם.

גדעון מזרחי: המגבלה של 10 בעמידה, אנחנו מקבלים נהג אצלנו במערכת ניהול ציר רכב, נהג יכול לתת הודעה מובנית, הוא לוחץ על כפתור ויש לי 10 בעמידה, זה גם כאילו מאבטח אותו שאם הוא לא אסף נוסעים אז לא יבואו בטענות.

גדעון מזרחי: אנחנו לומדים מזה, זה נכנס ישר למערכת הבקרה שלנו, ואם זה חוזר על עצמו, צריכים לתגבר אז מתגברים.

גדעון מזרחי: יש גם מקרים שהם לא צפויים.

גדעון מזרחי: יש לפעמים 10 בעמידה וזה יכול לקרות.

גדעון מזרחי: אני יודע וגם אילן ממטרופולין נמצא פה.

גדעון מזרחי: קווים, 370, 380 בהגדרה נוסעים בישיבה.

גדעון מזרחי: 405, 480 נוסעים בישיבה.

גדעון מזרחי: קריית שמונה תל אביב נוסעים בישיבה.

גדעון מזרחי: הקווים הבינעירוניים המוגדרים, חיפה, ירושלים, נוסעים בישיבה, זה הגדרה.

גדעון מזרחי: יכול לצאת מפעם לפעם שיצא, אבל בסך קווים פרבריים כן, בשעות השיא נוסעים צפוף.

יואל חסון: כמה זמן עובד הנוהל?

אלכס לנגר: ממש עכשיו.

אלכס לנגר: התלבטנו עם זה, כי מצד אחד אנחנו רוצים רמת שרות גבוהה באוטובוסים.

אלכס לנגר: מצד שני, הגענו למסקנה אחרי שהתווכחנו על זה רבות, שהנוסע שנשאר בתחנה ולא אספו אותו, דבר הכי נורא.

אלכס לנגר: יותר טוב להצטופף בחוסר נוחיות העיר לעלות, עכשיו החלטנו ואנחנו חוזרים למתכונת הזאת, הוצאנו הוראות.

אלכס לנגר: ספירות נוסעים.

אלכס לנגר: בעולם אין הרבה מערכות אמינות לספירת נוסעים.

אלכס לנגר: כל כמה שנים אנחנו מחליפים את המכשירים, ואנחנו כבר חושבים שמצאנו את הפתרון.

יואל חסון: לגבי ספירת נוסעים, למה היא חשובה?

אלכס לנגר: בנושא תכנון.

אלכס לנגר: אתה רוצה לדעת כמה נוסעים עולים ויורדים בכל תחנה - לא באומדנים, אלא באמת בפועל.

יואל חסון: תן דוגמה למכשיר היום שקיים בספירת נוסעים?

אלכס לנגר: זה אוטומטי, או דריכה או מעבר דרך איזה קרן.

צבי ורטיקובסקי: זה באוטובוסים.

צבי ורטיקובסקי: ספירה של מי שנשאר בתחנה זה יותר מסובך.

יהודה אלבז: אתה גם לא יודע לאיזה קו הוא מחכה.

אלכס לנגר: בכלל, המאמץ היום הוא לעשות מערכות אוטומטיות.

אלכס לנגר: לא כל פעם שמישהו ישלח סוקר, והוא כן יודע לספור.

אלכס לנגר: המערכת האוטומטית מבטיחה שהנתונים הם אכן בדיוק כפי שהם.

יואל חסון: הסתיים הפיילוט, ומה קרה?

שלמה כץ: הותקנו 500 מכשירים כאלה.

אלכס לנגר: הדוח הוא על "אגד".

אלכס לנגר: "אגד" הוא מפעיל ענק, הנושא של חשיבות לתת מענה בזמן אמת למה שקורה משתנה בקווים שלו.

אלכס לנגר: לכן בהיקף פעילות שאתה מפעיל 3,000 אוטובוסים בתחבורה ציבורית, אתה צריך מערכות אוטומטיות שמזהות את הבעיות.

אלכס לנגר: תקנו את הליקוי של תקני רמת שרות.

אלכס לנגר: זה במסגרת ההסכמים, במסגרת הרשיון.

יואל חסון: למה זה נכנס כנספח, למה זה לא חלק - - -

שלמה כץ: זה חלק מההסכם.

יואל חסון: אינטגרלי, בן אדם הפר את הדבר הזה, זה הפרת הסכם ואתם אוכפים את זה?

אלכס לנגר: ודאי.

אלכס לנגר: אלה נתונים מהבקרה שלנו, המבקר כמובן קרא את הדוח אז הוא ראה את זה.

אלכס לנגר: אין ספק שהתהליך של התחרות השביח את כולם - מפעילים חדשים שישבנו עליהם על הראש, שלמדו להפעיל תחבורה ציבורית ולהתייחס לדוח שלנו ולאכיפה שלנו, גם המפעילים ההיסטוריים שפתאום נכנסו למוד של שיפור השירות, הוכחת היכולות שלהם.

אלכס לנגר: אני לא רוצה שיהיה מי שיחשוב שבפנים ההיסטוריים יודעים להפעיל פחות מאחרים, המתח התחרותי עשה את שלו.

אלכס לנגר: אפשר לראות שהיקפי אי ביצוע, למשל, שהיו ב"אגד" וב"דן" ברמה גבוהה ירדו, הגיעו לממוצע של הענף.

אלכס לנגר: כלומר, אתה רואה תהליך שבו כולם משתפרים.

אלכס לנגר: בנקודת הזמן שהמבקר הסתכל על הדוח באמת היו פערים, אבל הפערים האלה הולכים ונסגרים.

אלכס לנגר: יכול להיות שבאשכול של "אגד" שלא בדקנו אותו עוד יהיו פערים אם נבקר אותו ואנחנו נעשה את זה.

אלכס לנגר: אבל ככל שמהדקים את הביקורת, התהליך הוא תהליך שיפור.

גדעון מזרחי: אני חולק על הליקוי הזה בכלל, ואני אומר לך שפה יש אי הבנה טכנית של מה שקורה, מפני שלנו עם משרד התחבורה במשך שנים היה הסדר שהלו"ז שיוצא בתגבורים שלנו, בשונות שלנו, כי הקווים הם קווים משתנים, הקווים לא תמיד קבועים.

גדעון מזרחי: אנחנו מוציאים יותר ממאה מפות, 150 מפות תנועה בשנה – בחגים, ערבי חגים, קווים שמיוחדים לחרדים, כל מיני שבתות שאתה מייחס במיוחד לחרדים.

גדעון מזרחי: הרבי נסע ממקום למקום, אתה עושה מפה מיוחדת לטובת העניין הזה.

גדעון מזרחי: יש חג, אז יש ערב חג, ערב ערב חג.

גדעון מזרחי: במוצאי החג עצמו, יום אחרי החג יש אסרו חג, יש תלמידים, אין תלמידים, יש דינמיות גדולה מאוד במפת התנועה.

גדעון מזרחי: ישנן בעיות ואנחנו בתיאום עם משרד התחבורה לגבי החיבור של המערכת שלנו למערכת של משרד התחבורה.

גדעון מזרחי: אם הוא לוקח לי רשיונות שהם היו כבר קודם, ואישרו אותם פעם ובמשך הזמן המערכת לא תוחזקה, אז - - - אם היו פעמים כמו שהוגדר בדוח מבקר המדינה, כבר מזמן הנוסעים היו יוצאים לרחוב והופכים את האוטובוסים.

גדעון מזרחי: אז זה לא נכון, זה נכון מה שאלכס אומר שישנן בעיות אי ביצוע ופערים ברמה של אחוז וחצי, שני אחוזים פחות או יותר בולת"מים ובבעיות ובתקנות, ולא מעבר לזה בשוטף.

יואל חסון: התחנות המרכזיות – אלה אחד המקומות הזוועתיים ביותר.

אלכס לנגר: צריך להבין שעברנו תהליך היסטורי שמפעיל מונופוליסטי – בעצם "אגד" ו"דן" היו היחידים שהקימו תחנות.

אלכס לנגר: מציונות של פעם להקים תחנה בנגב, בדימונה, ועד היום עברו פתאום 50 שנה.

אלכס לנגר: עכשיו מה שקרה פעם אחת, שכל התחנות היו של "אגד" ו"דן".

אלכס לנגר: אחרי זה עברנו לשלב ש"אגד" מכר את חברות הבת שלו שעסקו בנכסים, היום זה בכלל בידי הסקטור הפרטי - לך עכשיו תקים תחנה מרכזית אחרת – איפה יהיה שטח לזה.

יואל חסון: תן לי דוגמה לתחנה מרכזית חדשה.

אלכס לנגר: אנחנו נמצאים בסיטואציה אחת שבמקומות שאנחנו יכולים אנחנו מאתרים מקומות יחד עם מנהל מקרקעי ישראל עושים עבודה על זה, מקומות שנאתר מקומות מתאימים נפתח תחנות, או מסופי תחבורה ציבורית חדשים שיהיו בידי הסקטור הציבורי, בבעלות הרשות המקומית או הממשלה, ושנבטיח שהם ישמשו את מערכת התחבורה הציבורית.

אלכס לנגר: לגבי התחנות הקיימות, חלקן הן דור חדש, התחנה המרכזית בירושלים היא מדור חדש והיא ברמת שרות גבוהה.

אלכס לנגר: מצד שני, יש תחנות ישנות שתיארת את מצבן, כמו תחנה של באר שבע, יש תחנות ישנות שהוקמו בשנות החמישים, אולי לפני, ותוחזקו בצורה רעה, והן נותנות שרות לא טוב.

אלכס לנגר: אנחנו עכשיו מבצעים פרוייקט בהסכמת האוצר, יחד עם הבעלים של התחנות לשפץ את התחנות האלה, להסדיר אותן ולהרים את רמת השרות, זה עולה סכומי כסף גדולים.

יואל חסון: התחנה המרכזית לדוגמה בראשון לציון שהוקמה לפני כמה שנים, חדשה, העתיקו את הישנה למקום אחר.

יואל חסון: מי הבעלים שלה, מי העתיק אותה, מי עשה את כל הפרוייקטים.

אלכס לנגר: "אגד" העתיק אותה, לצערי, אני מודה שבלחץ של בג"צ של בעלי החנויות שם שקנו חנויות, במקום הזה, אני נאלצתי להסכים להעביר את התחנה המרכזית בראשון לציון, מהרחוב הראשי של ראשון למערב העיר.

אלכס לנגר: לצערי זו היתה טעות, כי מרבית הנוסעים למרכז ראשון לשם יעדים, ושם הם צריכים את השרות.

אלכס לנגר: התחנה בראשון, במערב ראשון, רק חלק מהנוסעים משתמשים בה, אין אליה נגישות טובה של מערכת הדרכים, ואוטובוס שבא למשל מהדרום וצריך להיכנס לתחנה הזאת ואחר כך ממשיך בדרכו, הוא מפסיד המון זמן, אפשר לראות שהנוסעים הצביעו ברגליים.

יהודה סקר: מהמרכז אני נוסע בקו הזה - נוסע אחד אני.

אלכס לנגר: גם אם נעשו שגיאות זו דוגמה שלקחו והשקיעו בתחנה וחידשו אותה, מהבחינה הזאת זו דוגמה טובה.

אלכס לנגר: אבל אם אתה לוקח את תחנת באר שבע שהיום אנחנו מנסים להגיע להסכם, אני מקווה בימים הקרובים השיפוצים ייצאו לדרך, התחנה ישנה, יש בה בעיות ביטחון.

יואל חסון: יש היום סיטואציה שאתם בשת"פים "אגד" או החברה המפעילה של התחנות שלהם והאוצר והמדינה מטפלים בתחנות ישנות.

אלכס לנגר: הדוגמה נתניה, שעשינו את זה כבר.

אלכס לנגר: יש כאלה בערך כ-17.

יואל חסון: כמה בשנת 2010?

אלכס לנגר: כל אחד לפי הזמינות ותפירת ההסכם.

אלכס לנגר: חלק מהמימון של שיפוץ התחנה מגיע מזה שמשביחים את הנכס, מוסיפים זכויות בנייה יחד עם העירייה.

אלכס לנגר: חלק אחר בא מהגדלת שכר הדירה, זה משא ומתן של כמה שכר דירה צריך לעלות.

גדעון מזרחי: אנחנו במשרד התחבורה משתפים פעולה בנושאים האלו.

גדעון מזרחי: לנו אין עניין לנהל תחנות במקומות שאנחנו מפעילים שניים, שלושה רציפים שם.

גדעון מזרחי: כל המקומות האלה שאנחנו שם מיעוט, אנחנו משתפים איתם פעולה לטובת העניין.

גדעון מזרחי: "אגד" אמורים לצאת מההסכם שלו ונכנסים להסדר חדש ביחד עם משרד התחבורה.

אלכס לנגר: היתה הערה לגבי תנאי הסף של מפעילים חדשים.

אלכס לנגר: אנחנו מתקנים את תנאי הסף כך שבאמת תהיה הקפדה על הנושא גם של היכולת הכלכלית פיננסית של מפעיל, וגם על נושא של רמת השרות.

אלכס לנגר: אני חושב שבקטע הזה אין חילוקי דעות שהדברים צריכים להיעשות.

אלכס לנגר: גם הנושא של הבקרה, היינו רוצים להעמיק את כל הבקרה שלנו לעשות אותם ממוחשבים.

אלכס לנגר: זה הפיתוח הגדול שאנחנו עושים.

אלכס לנגר: זה פרוייקט קשה כי הוא פרוייקט של פיתוח, זה לא איזה טכנולוגיה מהמדף, אפשר לקנות ולהשתמש בה, אלא כשאתה רוצה לעשות בקרה של זמן אמת, חייב לפתח אותה על פי הציוד והנהלים שפועלים בשטח.

אלכס לנגר: אנחנו עושים מאמץ – אני מקווה שנצליח.

יואל חסון: אני מודה לך על המצגת, זה היה בהחלט מעניין ומאוד עניינית, ועזרה לדיון.

יואל חסון: אני רוצה לשמוע התייחסויות קצרות של המפעילים.

גדעון מזרחי: אני מעריך את הביקורת שנעשתה, בחלק גדול מהדברים למדנו לקחים והפקנו גם לקחים.

גדעון מזרחי: אנחנו גם הגבנו למבקר המדינה על דברים שעשינו וביצענו.

גדעון מזרחי: באופן כללי, מערכת ספירת נוסעים כבר דיברו.

גדעון מזרחי: המערכת פועלת בשטח והיא כבר עובדת.

גדעון מזרחי: כרטיס חכם – נגעו בנושא הזה.

גדעון מזרחי: עד סוף שנת 2010 יהיה לנו כרטיס חכם, קח בחשבון שאנחנו מפעילים.

גדעון מזרחי: יש לנו אלפי סוגי מחירים וכרטיסי מעבר, וכרטיסים בניגוד לאחרים שעובדים הם הרבה פחות סוגי מחירים.

גדעון מזרחי: אנחנו צריכים שהמערכת תהיה מאובטחת.

גדעון מזרחי: מידע לנוסע בתוך האוטובוס זה נושא שבוקרנו עליו.

גדעון מזרחי: "אגד" משקיעה השנה 500 אוטובוסים שיהיו מסכים בתוך האוטובוסים האלה, ויתנו מידע על הנוסע בתוך האוטובוסים.

גדעון מזרחי: לגבי שילוט תחנות, אנחנו מטפלים בזה וניתנה הנחייה לכל הפקחים.

גדעון מזרחי: לגבי טיפול בתלונות הציבור – לדעתי הפקנו פה המון לקחים בנושא הזה.

גדעון מזרחי: מזכירות "אגד" בשנת 2009 מקבל דוח חציוני של תלונות הציבור.

גדעון מזרחי: יש צוות קבוע של אגף התנועה שיושב עם תלונות הציבור ומפיק לקחים.

גדעון מזרחי: יש לי פה דוגמה לדוח חציוני שיצא בחציון השני של 2009.

גדעון מזרחי: אתה רואה שהטיפול הזה וזה ירד עד רמת הסניפים שמתקשרים ישירות לאנשים שמתלוננים ונותנים להם פתרונות בשטח ועבודה מול נהגים בנושאים האלה.

גדעון מזרחי: יש ירידה משמעותית בשנת 2009 כתוצאה מהטיפול הזה בתלונות הציבור ב"אגד".

גדעון מזרחי: בנושא של שיפורים ותיקונים בתחנות המרכזיות, יש לי פה 25 החלטות שקיבלה מזכירות "אגד" על שיפורים ושיפוצים בתחנות, חלק בעקבות הדוח וחלק גם בעקבות העבודה שלנו בתחנה מרכזית אילת, חוף הכרמל, במפרץ הכרמל, חדרה, עפולה, נהריה, קרית שמונה, טבריה, אשקלון, כפר סבא, עשרות אלפי שקלים בשיפוצים של תחנות ובטיפולים של תחנות שנמצאים באחריותנו.

יואל חסון: תודה רבה.

יואל חסון: שמואל רפאלי – מנכ"ל דן – לא נמצא כאן.

גדעון מזרחי: מנהל אגף התנועה נמצא.

יואל חסון: מה תפקידך ב"דן"?

מצליח קזיס: ראש חטיבת התנועה.

יואל חסון: קודם כל תאמר למנכ"ל שלך שהוא לא יכול על פי בחירה לא להגיע.

יואל חסון: הוא היה צריך להודיע לוועדה שהוא לא מגיע.

יואל חסון: על פי החוק כשיש דוח מבקר מדינה ויש גוף מבוקר הוא מחוייב על פי החוק להגיע, הוא גם הודיע שהוא מגיע, יקבל ממני מכתב.

יואל חסון: הוא צריך להבין שהוא כרגע עשה דבר שהוא לא צריך לעשות, אלא אם כן היה מקבל אישור לא להגיע.

יואל חסון: לכן הוא היה צריך להשתתף בדיון, אנחנו נעיר לו על זה, זה לא מקובל עלינו.

מצליח קזיס: קיבלנו את דוח המבקר, קראנו אותו.

מצליח קזיס: הסיקו מסקנות, אנחנו מסיקים מסקנות.

מצליח קזיס: הסקנו מסקנות אנחנו נעבוד על זה.

מצליח קזיס: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא משרד התחבורה, מה שאלכס לנגר הראה פה, אנחנו מטפלים בכל הנושאים האלה.

מצליח קזיס: אני מאמין שבקרוב אנחנו נשב.

מצליח קזיס: לפי דעתי היום לא הזמינו את "דן".

מצליח קזיס: הזמינו את המפעילים אבל לא את "דן".

מצליח קזיס: "דן" לא קשור לדוח הזה.

יואל חסון: תודה.

יואל חסון: מי אתה?

אילן קרני: אני מנכ"ל מטרופולין במטרו-דן, וגם חבר בפורום של החברות הפרטיות.

אילן קרני: אנחנו לא המצאנו את הרפורמה, אבל אין ספק שהרפורמה, ההצלחה הכי גדולה שלה, שהעלתה את הנושא הזה על סדר היום הציבורי.

אילן קרני: תראו כמה כולם מדברים על תחבורה ציבורית, והציבור רוצה לקבל תחבורה ציבורית יותר טובה וברמה שגדלה מיום ליום.

אילן קרני: מספר הנושאים, עובדתית, עלה בהתמדה מאז שהרפורמה יצאה לדרך.

אילן קרני: התדירות עלתה, מספר האוטובוסים התחדשו, אני מדבר על כלל המפעילים.

אילן קרני: אוטובוסים חדישים ותקני איכות סביבה יותר גבוהים.

אילן קרני: נכנס במפורש היי-טק, למרות שעכשיו מדברים על מערכת NEXT BUS וכו', כלל מפעילית – כל מפעיל היום מחזיק היום את השרות הזה.

אילן קרני: מערכת של "הום טיים" מערכת מידע אמיתי בזמן אמת, נכנסו מערכות אחרות באוטובוסים, מדברים על מרכז מידע.

אילן קרני: כל הדברים האלה לא היו לפני 8 שנים, זאת אומרת, התהליך הזה במפורש הודות לאוצר וגם למשרד התחבורה.

אילן קרני: הם העלו את הנושא הזה וזו הרפורמה היחידה שבעשר השנים האלה יצאה לדרך ועשתה משהו.

אילן קרני: אז זה שאנחנו מדברים על זה וכו' ורוצים יותר זה בסדר גמור, זה דבר מאוד חשוב.

אילן קרני: יחד עם זאת, התהליך של המכרוז והכנסת מפעילים חדשים זה לא פונקציית המטרה.

אילן קרני: זאת אומרת, היום כל המכרזים שיוצאים היום יוצאים ל-12 שנה עד שש, פלוס שלוש, פלוס שלוש.

אילן קרני: תלוי באיכויות של המפעילים.

אילן קרני: נכון להיום רוצים למכרז את המפעילים על עקומת הלמידה - בדם יזע ודמעות למדו את הדברים האלה, רוצים למכרז אותם מחר בבוקר שוב.

אילן קרני: אני חושב שזאת טעות.

אילן קרני: אני חושב שיחד עם המפעילים וכלל המפעילים צריכים להמשיך את התהליך הזה – כבר מישהו אחר קבע שזה 12 שנה.

אילן קרני: המפעילים היו עובדים כ-8 שנים, צריכים לתת ולטייב יחד איתם את השירות.

אילן קרני: להגיע לרמה הרבה יותר טובה, לתת אופק תחרותי ולחזק אותם במשך ארבע שנים לפחות, זה גם חלק מהתהליך – זה לא מכרז.

יואל חסון: זה עסק ריווחי?

אילן קרני: חלק מהאשכולות כן, וחלק מהאשכולות לא.

אילן קרני: בטוטל, אני יכול להגיד לך, במהלך התקופה עצם השיפור ועצם הבקרה הופך אותו לתהליך יותר ריווחי יותר כלכלי, אבל צריך השקעות אדירות.

אילן קרני: דרך אגב, ההשקעות הן לאו דווקא בכסף.

אילן קרני: אני יכול לומר לך במפורש, אנחנו נכנסנו לתחבורה הציבורית, לא ידענו כלום.

אילן קרני: היום אני יודע מה אני לא יודע.

אילן קרני: זאת אומרת, אף אחד פה לא מנסה לעשות את עצמו בקטע הזה שהוא מומחה תחבורה ציבורית.

אילן קרני: זה למידה, זה עסק סזיפי מאוד, זה עסק מקצועי, זה ממש לא פשוט.

אילן קרני: התהליך הזה צריך להיות בתהליך שבמפורש יצרתם כבר תשתית של מפעילי תחבורה ציבורית, תעזרו להם להיות יותר טובים, לא מחר להחליף אותם ולעשות איזשהו סבב נוסף.

אילן קרני: בתהליך מכרוז יש קשר רציני מאוד בין האזור שהמפעיל משרת בין הרשות המקומית בין האזור לבין המפעיל.

יואל חסון: זו נקודה מעניינת שהוא מעלה.

יואל חסון: הנושא של המכרוז צריך להיות, אבל הפאקטור של נסיון של חברה, איך אתה מתמודד עם הקונפליקט שמצד אחד אתה לא יוצר איזושהי העדפה מסויימת למישהו, אבל מצד שני, נושא של מישהו שכבר מפעיל ויש לו נסיון, צריך לבוא בידיכם.

אלכס לנגר: זה נכון.

אלכס לנגר: מצד אחד אתה רוצה תקופות ארוכות, מצד שני, אתה לא רוצה לתת למישהו זיכיון לנצח כמו בעבר.

אלכס לנגר: לכן דיברנו על תקופה שבעצם 12 שנה, שמתחילה 6 שנים, אחרי זה יש אבן דרך שבודקים אותך, ואתה מקבל 2 תקופות נוספות של שלוש ושלוש כפוף לזה שאתה עומד בנושא של רמת שרות זה הסטנדרט.

אלכס לנגר: אתה ברמת שרות עובר לשלב הבא, קבל עוד הערכה, כך יש לך יציבות של 12 שנה.

אילן קרני: אנחנו מבקשים שהתהליך הזה יקרה גם למפעילים שרצינו שמונה שנים כרגע, זה חלק מהאופי.

אילן קרני: אלכס לנגר: כשאנחנו מסתכלים קדימה ואחרי שהפקנו לקחים וראינו תקופות, בהתחלה חשבנו שיצאנו לתהליך של שש שנים זה תקופה מספקת.

אילן קרני: מה אגיד, שש שנים חולפות מהר, וממרום שנותיי פתאום ראיתי כמה זה חולף מהר, הארכנו לשמונה לכולם.

אילן קרני: בסופו של דבר אחרי דיונים גם עם המפעילים וגם בתוך הממשלה, חושבים שהיום התקופות הן 12 שנה כזה מחולק כמו שאמרתי לך חצי ועוד שני רבעים.

אילן קרני: מה שעושים אחורה לגבי המפעילים שמגיעים לתום פירקם זה עכשיו במשא ומתן.

יואל חסון: בעניין הזה בלי להיכנס לתוכן, אני מציע לראות קדימה, מנסיון אישי זה יותר טוב.

יואל חסון: הנקודה שהוא מעלה היא נקודה חכמה, יש בזה הגיון.

אילן קרני: החוליה הכי משמעותית בסיפור הזה זה הנהגים.

אילן קרני: בעצם העובדה שעכשיו נותנים אופק יותר רחב לנהגים בחברות הפרטיות והכניסו את הנושא של שכר הנהג למכרזים, זה גם מסוג הדברים.

אילן קרני: זה הם למדו תוך כדי תנועה, זה מאוד משמעותי.

יואל חסון: אנחנו נדבר על זה בדיון שאתם צריכים לשקול את העניין הזה של שעות עבודה של נהגים, וגם אם יכולת האכיפה היא בעייתית לפחות שתהיה התחייבות של המפעילים לא להעסיק נהגים מעבר לשעות שאתם תגדירו שהן שעות שעל פי הבטיחות – אני לא יודע כמה זמן.

שלמה כץ: בפועל זה קורה.

יואל חסון: בפועל זה לא קורה.

יואל חסון: בוועדת הכלכלה לפני שנתיים, קיימנו דיון, לא יודע מה קרה, יכול להיות שדברים השתפרו מאז.

יואל חסון: קיימנו דיון, הובאו הוכחות ברורות על נהגים שעבדו שעות על גבי שעות באזור הדרום.

שלמה כץ: בעקבות זאת נעשה שינוי משמעותי ב"אגד".

יואל חסון: אגב, זה לא היה ב"אגד", זה היה בחברות אחרות – חברת מטרודן.

יואל חסון: תודה רבה.

יהודה סקר: אני רוצה לשבח את אלכס לנגר.

יהודה סקר: אני מאה אחוז נכה, אני גמלאי של בתי המשפט, תוך יום קיבלתי אחרי ששר התחבורה אישר את התנועה, וכל שנתיים אתם מחדשים את זה, בזה אתם שווייצרים, אבל בדברים אחרים לא כל כך.

יהודה סקר: אני מושבניק בעברי מזה עשרים שנה בירושלים.

יהודה סקר: המצב בירושלים – "אגד" קטסטרופה.

יהודה סקר: אני משתמש הרבה בשירותים, אין מיפוי תחנות, לא צריך אלקטרוני שיהיה כתוב מאיפה לאיפה נוסע, באיזה שעה, משהו ידני אפילו - אין.

יהודה סקר: ההתנהגות של הנהגים נוראית.

יהודה סקר: נושא של התנהגות הנהגים, נהגים עוצרים באמצע הכביש, נכה צריך לרדת למטה כדי שאעלה לאוטובוס, ויש אפשרות לעלות זה לא קורה.

יהודה סקר: נושא נוסף, אדוני המבקר, יש גם בעיות של הסעת תלמידים, ירושלים העיר הענייה בגודלה, יש בעיות משכונה לשכונה, וראש העיר הזה פתח את הרישום מנווה יעקב צריכים לנסוע לקטמונים, בנושא הזה יש צרות צרורות ולא יוצאים מזה, ועל כל הצרות, ראש העיר ביטל את הנושא של תיקצוב ההסעות.

יהודה סקר: דבר נוסף, תבדקו את האינפורמציה שאתם נוסעים.

יהודה סקר: הקו לאילת בבוקר, האינפורמציה שנותנת המודיעין ומה שקורה בפועל זה נורא.

יואל חסון: תודה רבה.

אריק טפרו: חשוב להסדיר את הקריטריונים לרמת השרות, ולא רק כנספח להסכמים מול המפעילים, ובטח לפרסמו לציבור, כדי שגם הציבור יידע מהם הקריטריונים ברמת השרות.

אריק טפרו: הנושא של הרשות המטרופולינית הוא קריטי, הובטח כבר שזה יהיה ב-2009 על ידי השר והמנכ"ל הקודם.

אריק טפרו: חשוב שתהיה ביקורת של הוועדה גם על הנושא הזה.

אריק טפרו: חיפה זה חשוב שיהיה, תל אביב הרבה יותר חשוב, משקל הכובד הוא בתל אביב.

אריק טפרו: הנושא של מרכז מידע, יש הצעות חוק פרטיות של חברי הכנסת שלי יחימוביץ, יריב לוין ונחמן שי, כדי לעזור ולתמוך קצת במשרד התחבורה וחשוב לקדם את זה כמה שיותר מהר.

יואל חסון: אני מודה לכולכם על ההשתתפות.

יואל חסון: בשלב הזה אני מבקש גם להודות למבקר המדינה ולצוותו, ולכל מי שהיה לא רק בהכנת הדוח הזה.

יואל חסון: אין ספק הדוח הזיז והניע תהליכים משמעותיים וחשובים.

יואל חסון: כפי שאנחנו תמיד נוהגים לומר פה בוועדה, אורח לרגע רואה כל פגע, ואכן ראיתם מספיק דברים שצריך לתקן אותם.

יואל חסון: אני שמח לראות גם ואני מציין את זה, וצריך לציין את זה גם לחיוב שנראה בפרוש שהגופים המבוקרים ראו בדוח מבקר המדינה כלי ניהולי ולקחו אותו ועברו בו דבר דבר, והתחילו בתהליכים, חלק שהסתיימו וחלק עוד שימשיכו של תיקון הליקויים.

יואל חסון: אני חושב שזה תהליך חיובי, ואני בהחלט מתרשם מהדבר הזה.

יואל חסון: באופן הכללי, אני רוצה לומר על התחבורה הציבורית בישראל.

יואל חסון: יש בה צדדים שהם לקויים אבל יש בה גם צדדים חיוביים שצריך לומר אותם.

יואל חסון: אני חושב שכבר שנים ארוכות, גם אם משווים את זה למדינות אחרות, רמת האוטובוסים במדינת ישראל היא רמה בהחלט גבוהה.

יואל חסון: גם מקומות אחרים בעולם, אפילו באירופה אתה רואה רמות אוטובוסים נמוכים, רמות הרבה יותר נמוכות מהרמות אצלנו.

יואל חסון: בהחלט, אני חושב שכבר מהרבה שנים הרבה הרמה אצלנו היא גבוהה וזה דבר שצריך גם להגיד אותו.

יואל חסון: אני חושב שהתהליכים כולם הם תהליכים שצריכים לבוא בסופו של דבר למצב שהתחבורה הציבורית תהפוך להיות עם כל עניין התרבות הישראלית של הרכב הפרטי, אני אומר לכם, ככל שהתחבורה הציבורית יותר נוחה, אנשים, אולי לא ביום יום, אבל גם בדברים, בוודאי בנסיעות בינעירוניות יכולים לשקול לוותר על הרכב ולעלות על האוטובוס או לעלות על הרכבת, וזה דבר שיכול לקרות, ואני מאמין שהוא קורה בתהליך הזה.

יואל חסון: הדברים שנאמרו על ידיך אלכס אנחנו לוקחים אותם כדברים שהם אמירה לוועדה, כתכנית עבודה, כדבר שאנחנו מתכוונים לעקוב אחריו.

יואל חסון: נושא הקמת הרשות, דיברת פה על הקמת הרשות הארצית לתחבורה ציבורית.

יואל חסון: עד אמצע שנת 2011 הדבר הזה נלקח ונרשם, זה כולל הקמת הרשות המטרופולינית שהתחלנו בחיפה, הועדה תעקוב אחרי הדבר הזה.

יואל חסון: ועדת ביקורת המדינה גם מבקשת להכניס בחוזים החדשים התייחסות של המפעילים לנושא של שעות הנהיגה של הנהגים, זה דבר שהמפעילים צריכים להצהיר על כך, אם הם לא יבצעו את זה אחר כך זה ברמה של הפרה, אבל בהחלט הם צריכים להצהיר ולהתייחס לנושא של הפעלת נהגים, תנאי הנהגים, וכל היוצא באלה.

יואל חסון: הבנתי שגם נושא השכר כן בחוזה, אתם תגדירו מבחינה בטיחותית, בטח החוק מגדיר את זה, הדבר הזה צריך להיכנס ולהיות כחלק מדרישה כלפי המפעילים.

יואל חסון: רשמנו לפנינו את הנושא של הכנסת הנהלים להפעלת אוטובוסים לחירום.

יואל חסון: ברגע שהנהלים ייכתבו, נאמר פה במפורש שהם כבר תודרכו ונכנסו לפועל.

יואל חסון: אני אומר לכם, הנושא הזה הוא קריטי, כי במדינת ישראל אתה מעולם לא יודע מתי תצטרך לעשות בזה שימוש, זה יכול לקרות עוד שנה ועוד חצי שנה ועוד חודשיים, וגם אולי לא יקרה מעולם.

יואל חסון: אני מבקש שהדבר הזה, ברגע שייכתב, והעריכה הלשונית תסתיים, אני מבקש להביא את זה לידיעת הוועדה לביקורת המדינה שעריכה לשונית הסתיימה.

יואל חסון: נושא הנגשת הנכים, זה נושא מורכב.

יואל חסון: אני מבין שזה תהליך שיקח זמן ארוך מאוד.

יואל חסון: רשמתי לפניי את העובדה שאתם לקחתם את זה, ואתה מדבר איתי על משהו כמו תוך 5 שנים תסתיים ההנגשה.

יואל חסון: אני חושב שזה נראה המון זמן, אבל פרוייקט כזה מורכב, זה בהחלט זמן סביר ואני מבין את המורכבות של העניין.

יואל חסון: 1.07.2010 – מרכז המידע המשולב, אני מתכוון ב-2 ליולי 2010 להיכנס וקבוע לי מסלול לאן שהוא, אז אני מקווה שזה אכן יעבוד.

יואל חסון: נעקוב אחר הדבר הזה.

אלכס לנגר: אנחנו מקווים יותר בעקבות זה שאנחנו המבוקרים.

יואל חסון: אני מקווה שזה אכן יקרה ושלא נצטרך לעשות דיון אחר.

יואל חסון: אני התרשמתי שאתם לקחתם את דוח ביקורת המדינה ברצינות ולכן אני מקווה שהדברים יקרו.

יואל חסון: שיפוץ התחנות הישנות ובכלל תכנון של תחנות, אני בטוח שאתם עושים תהליך של הפקת לקחים – מדובר על תחנה בראשון שתתכנו בעתיד, תתכנו בצורה יותר חכמה, מה שלא תוכנן בצורה חכמה, וגם שיפוץ התחנות.

יואל חסון: אני רואה בזה גם מחוייבות משותפת של "אגד" שצריכה לקחת חלק מהדבר הזה, יחד עם משרד התחבורה, משרד האוצר שאתה אמרת לי שהוקצו גם כספים לטובת הדבר הזה.

יואל חסון: התחנות המרכזיות אמרתי – יש מצד אחד רמה גבוהה של אוטובוסים, מצד שני, יש תחנות מרכזיות שאתה מגיע, שזה באמת לא ברמה , וזה לא מתאים למדינה כמו מדינת ישראל.

יואל חסון: לדעתי, זה דבר שצריך לקדם אותו.

יואל חסון: אנחנו נבצע דיון מעקב.

יואל חסון: סביר להניח לקראת סוף המושב הבא, כי אני רוצה לתת מספיק זמן לכל המערכות כאן, ולכל הצגת הדברים כפי שהוצגו כדי לבחון.

יואל חסון: אני מודה לכולכם על ההשתתפות ומאחל לכולנו נסיעה בטוחה.

יואל חסון: תודה רבה.