ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 69, 2010-02-16 09:00

ליה שמטוב: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

ליה שמטוב: התכנסנו היום, לדון בהצעה לסדר היום של חברי הכנסת דוד רותם, שנמצא פה, חברת הכנסת רוחמה אברהם וחברת הכנסת ציפי חוטובלי, והנושא זה פרסום הדו"ח על גילויי אנטישמיות בעולם.

ליה שמטוב: בשנת 2009 התגברה האנטישמיות בצורה משמעותית, כפי שעולה מהדו"ח השנתי של פורום המאבק באנטישמיות.

ליה שמטוב: בדו"ח אחר שאנחנו נראה היום, שהשר יולי אדלטשיין, השר להסברה ולתפוצות, הציג לוועדה לעלייה, הקליטה והתפוצות, עולה כי רבע מהאירופאים חושבים שליהודים ישנה השפעה גדולה מדי על העולם.

ליה שמטוב: וגם 21.2% מהאירופאים חושבים שהיהודים מנסים לנצל את עברם בקרבנות המשטר הנאצי.

ליה שמטוב: בחודש שעבר, אני ועוד חברי כנסת ביחד עם 150 פרלמנטרים מארצות שונות השתתפנו בכנס בפולין לציון 65 שנה לשחרור מחנה ההשמדה באושוויץ.

ליה שמטוב: להגיד את האמת, לא רק מזג האוויר שהיה, 20 מעלות מתחת לאפס, אלא גם כשנמצאים שם ודורכים על האדמה, מרגישים מה סבלו כל האנשים האלה, מה עבר עליהם.

ליה שמטוב: ההשמדה, אלפי אנשים שהרגו, את הילדים, את הקשישים, הנכים והנשים.

ליה שמטוב: במה הם היו אשמים?

ליה שמטוב: בדבר אחד – שהם היו יהודים.

ליה שמטוב: זאת אומרת, כזו שנאה שהייתה, והעולם לא האמין בכלל ולא רצה להאמין.

ליה שמטוב: כל המשתתפים בכנס הזה מארצות שונות היו בדעה אחת, וכל הנאומים היו אותם נאומים – שחס וחלילה לא יקרה דבר זה שוב.

ליה שמטוב: בכל זאת אנחנו יודעים שהאנטישמיות קיימת ולא מאתמול, וכולם חשבו שיכול להיות שאחרי השואה היא תיעלם בכלל.

ליה שמטוב: אבל במציאות זה לא כך, אלא להיפך.

ליה שמטוב: שונאים את היהודים בכלל, ואת הישראלים בפרט.

ליה שמטוב: אנחנו היום התכנסנו כדי לראות מה אפשר לעשות, מה מדינת ישראל עושה, ואיך משרד ההסברה פועל בחו"ל?

ליה שמטוב: אפשר לחלק את האנטישמיות לכמה סוגים: יש אנטישמיות שהיא יום-יומית, היא בסיסית, היא מתבטאת בזה שעושים נזק ומציירים על קברי יהודים או מתבטאים: "אתה יהודון, לך מפה".

ליה שמטוב: זה למטה, בין האנשים.

ליה שמטוב: אבל יותר גרועה האנטישמיות שבאה מלמעלה.

ליה שמטוב: זאת אומרת, כאשר אנחנו רואים גם בטלוויזיה וגם קוראים בעיתונות, שאומרים שהיהודים תפסו את כל המשרדים, את כל הבנקים וכולי.

ליה שמטוב: כאשר השר יולי אדלשטיין דיווח בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות על הפעילות שלו, הוא הסביר שבחו"ל הם עובדים ומשתפים פעולה עם הקהילה הישראלית.

ליה שמטוב: דרכם מנסים להסביר ולהגיע לאנשים שאינם מכירים את ישראל.

ליה שמטוב: אני חושבת שזה לא מספיק.

ליה שמטוב: צריך לעבוד גם עם הקבוצות שאוהבות את ישראל, כמו קהילת הנוצרים האוונגליסטים שדרכם אפשר להעביר מסרים על היהודים.

ליה שמטוב: שר ההסברה גם דיווח לנו מה הם עושים באוניברסיטאות.

ליה שמטוב: במוסדות האקדמאים יש אנטישמיות רבה.

ליה שמטוב: לצערי גםו שמענו לאחרונה שבבריטניה פרופסור יהודי, חיים בראשית, ועוד כמה מרצים ביקשו מהזמר אלטון ג'ון לא להגיע לישראל עקב פעילות הצבא בעזה.

ליה שמטוב: אנחנו מנסים להסביר ולהגן על ישראל, והנה דווקא מרצה שהוא ישראלי.

ליה שמטוב: ..

ליה שמטוב: זה בכלל משהו יוצא מן הכלל.

ליה שמטוב: העובדה שהאנטישמיות בעולם עולה, זה סימן נוסף שאנו מפסידים במלחמת ההסברה.

ליה שמטוב: הגיע הזמן שלא רק אנחנו ננצח במלחמות עם נשק.

ליה שמטוב: זה טוב שאנחנו מנצחים, וזה טוב שהעולם יודע שאנחנו מדינה חזקה, אבל בכל זאת אנחנו מפסידים במלחמת ההסברה.

ליה שמטוב: את היהודים מאשימים בכל דבר.

ליה שמטוב: גם כשאין מים בברז אז גם אומרים שהיהודים אשמים.

ליה שמטוב: כשקורית רעידת אדמה ושיטפונות בעזה, גם אז יהודים אשמים.

ליה שמטוב: בכל זאת אנחנו צריכים לעשות הכול כדי לנצח במלחמת ההסברה.

ליה שמטוב: לפני שאנחנו נראה את המצגת, אני רוצה לתת את רשות הדיבור למי שיזם את הדיון, חבר הכנסת דוד רותם.

דוד רותם: תודה, גברתי היושבת-ראש.

דוד רותם: רבותיי, על החוברת היפה שהניחו בפנינו מופיע משפט, שיש אומרים שאמר אותו מרטין לותר קינג.

דוד רותם: יש כאלה שחולקים על השאלה הזו.

דוד רותם: הוא אמר שכאשר אנשים באים בטענות כלפי הציונות, הם מדברים על יהדות, אתם מדברים על אנטישמיות.

דוד רותם: אני חושב שהגיע הזמן שאנחנו נבחן את הדברים בעיניים אמיתיות.

דוד רותם: היום להיות אנטישמי זה דבר לא מקובל.

דוד רותם: העולם לא אוהב כאלה שהם נגד יהודים או נגד מיעוטים אחרים.

דוד רותם: האנטישמיות המודרנית הפכה להיות אנטי-ישראליות, אנטי-ציונות.

דוד רותם: מחביאים את זה בכל מיני שיטות.

דוד רותם: מסתובב עכשיו באינטרנט סרטון על קבוצה של פורעים צרפתים שנכנסים לסופרמרקט ומגיעים לכל מיני מוצרים ישראלים וזורקים אותם.

דוד רותם: איך הם יודעים מה הם מוצרים ישראלים?

דוד רותם: מסתבר שחברה בליגה לזכויות האדם בצרפת, גברת בשם אורנו, נכנסה לסופרמרקטים והדביקה על המוצרים הישראלים תווית: "אל תקנו מוצרי מישראל, מדינת האפרטהייד".

דוד רותם: רבותיי, זה זכויות אדם.

דוד רותם: אנחנו צריכים להיות ערים לכך.

דוד רותם: אפרטהייד זה זכויות אדם.

דוד רותם: אז מה שעושים, זה דבר נורא פשוט.

דוד רותם: לא מדברים נגד היהודים, מחברים את כל צרות העולם למדינת ישראל והופכים אותה לדבר שמותר להילחם נגדו.

דוד רותם: זה קרה בצרפת, והצרפתים יודעים בפני מה הם עומדים.

דוד רותם: כנגד הגברת אורנו הוגש כתב אישום.

דוד רותם: בואו נחשוב מה היה קורה במדינת ישראל במצב כזה?

דוד רותם: אני מניח שהיו מספר שרים שאם היו עושים דבר כזה היו קופצים ואומרים: "מקרתיזם! מה פירוש?

דוד רותם: חופש הביטוי!" מדינת ישראל מממנת פעולות תרבות, סרטים, סופרים, חוקרים שמפרסמים עבודות שהן אנטי-ישראליות במובהק.

דוד רותם: אם מישהו יעיר על כך, אז כמובן שהוא "מקרתיסט", משטרת מחשבות.

דוד רותם: צריך לפקח גם על חופש אומנותי וגם על חופש התרבות.

דוד רותם: דבר מעניין, בצרפת קבעו שהסרט על מוחמד אל-דורה הוא שקר וכזב.

דוד רותם: וזה בגלל שיש איזה בחור צרפתי בשם כרסנטי שהיה מוכן להיאבק על זה והוא זכה.

דוד רותם: זה בצרפת.

דוד רותם: כשבישראל שופט פוסק שהתחקיר שעשו בטלוויזיה הישראלית בערוץ ישראלי על ירי מכוון על ילדה ועל וידוא הריגה זה הוצאת דיבה, אז כל העולם הישראלי רועש.

דוד רותם: תקראו את התקשורת שלנו.

דוד רותם: תראו מה אמרו על פסק הדין הזה.

דוד רותם: אנחנו מוכנים לתקוף שופט בישראל גם בתקשורת כי הוא הופך להיות "מקרתיסט".

דוד רותם: בואו לא נתפלא שכשאנחנו מלקים את עצמנו, העולם מצטרף.

דוד רותם: הגיע הזמן שמדינת ישראל תבין ושהעולם יבין שכאשר היום מדברים נגד ישראל , מדברים אנטישמיות.

דוד רותם: אם היה מותר למרטין לותר קינג להגיד את הדברים האלה, בוודאי שמותר לנו להגיד דברים אלה, ואני חושב שיש צורך שכל הגופים הנמצאים כאן יעשו את הדברים האלה גם בישראל וגם בחו"ל.

דוד רותם: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה לחבר הכנסת דוד רותם.

ליה שמטוב: בצרפת קיימת חקיקה.

דוד רותם: גם בארץ קיימת חקיקה.

דוד רותם: השאלה היא מה תעשה התקשורת ומה יעשו הפרופסורים ומה יעשו כל שומרי זכויות האדם ואיך הם יילחמו במקרתיזם.

ליה שמטוב: חבר כנסת שלמה מולה, בבקשה.

שלמה מולה: תודה רבה גברתי היושבת ראש, תודה רבה לחבר הכנסת דוד רותם שהעלה את הנושא.

שלמה מולה: בנושא הזה עסקתי מעט, בתחום תפקידי הקודם, יחד עם עמוס מהסוכנות היהודית ולצידי ידידי הטוב, מנכ"ל המועצה הציונית , משה בן עטר.

שלמה מולה: אנשי משרד החוץ והרבה מאוד גופים עוסקים בעניין הזה של אנטישמיות.

שלמה מולה: אני לא בטוח שמיצינו את היכולות הישראליות שלנו למקסם במלחמה בתופעה הזו.

שלמה מולה: אני יודע שיש גוף שהוקם במשרד החוץ, גוף מתאם, ואני יודע שהשר יולי אדלשטיין עוסק בעניין.

שלמה מולה: אני חושב שהוא שר מצוין, מכיר את הנושא.

שלמה מולה: אבל אני חושב שאם אנחנו לא נגיע למיצוי היכולות שלנו בעיקר באירופה ובמדינות אחרות, שתהיה חקיקה שתילחם בתופעה הזו של אנטישמיות,לא רק שתהיה חקיקה, אלא שתהיה אכיפה של אותם חוקים שיחוקקו, לא נוכל להתקדם בעניין הזה.

שלמה מולה: לא רק זה.

שלמה מולה: גם חינוך לא פחות חשוב במקומות רבים בעולם.

שלמה מולה: כשאנחנו עושים את זה, גם אנחנו צריכים להגיע לשם בידיים נקיות.

שלמה מולה: ידיים נקיות על הפנים שלנו כחברה שקולטת עלייה, בהתייחסות שלה לזרים, לא שונים וכולי.

שלמה מולה: לכן אי אפשר רק להתייחס שידברו עלינו מבחוץ, שאנחנו נתקוף את האחרים.

שלמה מולה: גם אנחנו צריכים לחשוב קצת על עצמנו, איך אנחנו נראים בעיני האחרים, בעיני המתבוננים בנו מבחוץ.

שלמה מולה: לכן אני חושב שהסוגיה הזאת היא סוגיה שלגביה מפיקים כל שנח דו"ח ומדברים על זה ועוברים על זה לסדר היום.

שלמה מולה: אני יכול לומר לכם כעדות אישית.

שלמה מולה: הסיפור הזה התפרסם.

שלמה מולה: כמו שסיפרת שהייתם בפולין באושוויץ.

שלמה מולה: אני הייתי במועצת אירופה בדיון שנקבע במשלחת פרלמנטארית, ואנחנו הצלחנו בין היתר להעביר החלטה במועצת אירופה, שמועצת אירופה תציין את הנושא של היום הבינלאומי לאזכרה של השואה והגבורה והיא תאמץ ותקיים טקס.

שלמה מולה: היה ויכוח, תתפלאו, אני וחבר כנסת אמנון כהן וחבר כנסת יוחנן פלסנר וסגן השר דני איילון, ותראו מה שקרה, נשיא מועצת אירופה, דווקא הנשיא הנבחר הוא מתורכיה, אמר שמהשנה הזאת והלאה, במועצת אירופה יתקיים טקס אזכרה ממלכתי לציון השואה והגבורה, וזה אכן מתקיים.

שלמה מולה: פעם ראשונה בחסות מועצת אירופה, מתקיים אירוע כזה ומשתתפים בו עשרות אנשים, חברי מועצת אירופה.

שלמה מולה: ומי שהוביל את המהלך הזה דווקא נציגת משרד החוץ, סימונה פרנקל.

שלמה מולה: הנושא מגיע למיצויו.

שלמה מולה: מיד בסיום הטקס ניגש אלינו נציג הקהילה היהודית בשטרסבורג ואמר לנו: "תראו, השחיתו לנו את בית העלמין.

שלמה מולה: " הגענו לשם לאחר הטקס, וראינו את המראות וצילמתי.

שלמה מולה: זה היה מזוויע: כתובות "יהודים, תצאו מכאן", שברו את המצבות וכן הלאה.

שלמה מולה: התגובה של משרד החוץ, הייתה תגובה חיובית סביב הסיפור הזה.

שלמה מולה: אבל זה לא מספיק.

שלמה מולה: אני לא יודע.

שלמה מולה: אחר כך הנשיא סרקוזי התבטא ואחרים דיברו.

שלמה מולה: אבל זה לא מספיק.

שלמה מולה: אני לא בטוח מי בממשלה או משרד החוץ.

שלמה מולה: אני בטוח שיש עבודה משותפת מערכתית הממצה את כל היכולות שלנו ולהביא זאת לידי ביטוי בצורה משמעותית.

שלמה מולה: מי שאומר אחרת אני חושב שהוא טועה.

שלמה מולה: ברגע שבקהילה האקדמית בבריטניה באים ואומרים: "בואו נחרים את ישראל" או שבאים ואומרים: "בואו נחרים את המוצרים שמיובאים מהשטחים הכבושים "(לטענתם), דעתי בעניין הזה ידועה.

שלמה מולה: אבל ברגע שבו עושים מה שמיוצר ביהודה ושומרון לא יכול להיות משווק באירופה ויש גופים שנותנים לזה גושפנקה מבחינתם, מבחינתי זה לא פחות אנטישמי מכל דבר אחר.

שלמה מולה: יכולים לערבב את זה, כן אנטישמי, לא אנטישמי.

שלמה מולה: אני מקווה שבעניין הזה של המאבק באנטישמיות שנפיק מספיק לקחים.

שלמה מולה: אנחנו יכולים להתנחם שבשנים האחרונות, ולפחות בשנה האחרונה, בממשלה הנוכחית, אני מקווה שיולי אדלשטיין, השר הממונה בנושא, יוכל לקחת את כל הגופים ליצור איזושהי תוכנית עבודה שיטתית, שכל אחד מאיתנו יוכל לתרום את חלקו.

שלמה מולה: אבל הסיפור האנטישמי הוא סיפור מאוד מדאיג.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: דרך אגב על פולין.

ליה שמטוב: עוד לפני 20 שנה אמרו שהשמידו אזרחים.

ליה שמטוב: לא דיברו על היהודים.

ליה שמטוב: אסור היה.

ליה שמטוב: היום כן מדברים שהרוב היו יהודים.

ליה שמטוב: אבל בכל זאת לפי הדו"ח 72% מהפולנים אומרים שהיהודים מנצלים את השואה.

ליה שמטוב: שנראה את המצגת?

אייל קציר: אני יועצו של שר ההסברה והתפוצות יולי אדלשטיין, אני אחראי תחום ההסברה, ונמצאת איתנו כאן גם פלורינה הלמן, היא מנהלת תחום תפוצות והיא גם מטפלת בנושא האנטישמיות במשרד.

אייל קציר: אנחנו מברכים על הדיון בוועדה.

אייל קציר: כשהמשרד הוקם בעצם חיברו שני דברים, שלכאורה הם שונים, אבל מהר מאוד גילינו שזה דבר אחד והמטרה היא משותפת.

אייל קציר: חיברו את תחום ההסברה עם התפוצות.

אייל קציר: לאור מה שקורה בשנים האחרונות המגמה של התחזקות האנטי-ישראליות בעולם היא בעצם אותה מגמה של התגברות האנטישמיות.

אייל קציר: בעצם זו אותה משימה.

אייל קציר: לכן אך טבעי הוא שחיברו את שתי המטרות האלה ביחד.

אייל קציר: גם המשרד בתוכנית שהתווה והציג לפני הוועדה, הוא הראה איך הוא משלב בין הדברים.

אייל קציר: לגבי מה שאמרה קודם היושבת-ראש, המשרד עומד לגייס אדם שיעסוק בעולם הנוצרי.

אייל קציר: בוודאי בתחום ההסברה בכלל, אך גם בתחום האנטישמיות.

אייל קציר: לגבי הדו"ח, קודם כל חשוב לציין שזה לא הדו"ח המלא שיוצא בסביבות אפריל, שבו מציינים ממש מספרים ומסכמים את כל האירועים של השנה החולפת.

אייל קציר: זהו דו"ח רקע כללי על נושא האנטישמיות.

אייל קציר: הדו"ח הזה הוכן והוצג לפני ממשלת ישראל בחודש שעבר.

אייל קציר: הדברים שהצגנו בדו"ח: בשנת 2009 התגלתה כשנת שיא בגילויי האנטישמיות בעולם.

אייל קציר: כמובן שאנחנו מדברים על שנת שיא ביחס לשנים שבהן הנושא נמצא בבדיקה של מכוני מחקר, ממשלות וגופים פרטיים שבוחנים ועושים סקירה של כל אירועי האנטישמיות בעולם.

אייל קציר: כל הגורמים שעוסקים בזה ניסו למצוא מספר סיבות.

אייל קציר: מה קרה בעצם ב-2009 ולמעשה המסקנה כמעט היחידה בינתיים היא מבצע "עופרת יצוקה" שהיה בסוף שנת 2008.

אייל קציר: המבצע גרם להתגברות גילויי האנטישמיות בעולם.

אייל קציר: המגמה שכבר קיימת שנים רבות של חיבור בין היהודים לבין מדינת ישראל הלכה והתחזקה.

אייל קציר: למעשה הוסרה ההבחנה שהייתה בין היהודים לבין מדינת ישראל.

אייל קציר: מדהים שגם יהודים שבאופן רשמי לא מזדהים עם מדינת ישראל, ושהם לאו דווקא יהודים דתיים או ששייכים לקהילות, גם הם התחילו להיפגע מאירועים אנטישמיים.

אייל קציר: תופעה נוספת, לאו דווקא חדשה, אך היא הלכה והתגברה ב-2009, היא השוואה של מדינת ישראל והמשטר הציוני למשטר הנאצי.

אייל קציר: בעצם המטרה שעומדת מאחורי המגמה הזו היא להתיר את דמה של ישראל.

אייל קציר: ברגע שמשווים אותה למשטר הנאצי, אין שום בעיה.

אייל קציר: כבר לא מדובר באנטישמיות, אלא להיפך, זו מלחמה למען זכויות האדם, והכול מותר במלחמה הזו.

אייל קציר: עוד דבר שראינו, שיש היפוך של קרבן ותוקפן.

אייל קציר: לא משנה שישראל המתינה כמעט שמונה שנים ולא הגיבה על ירי תלול מסלול מרצועת עזה, ולא פעלה באופן נחרץ נגד ירי הקסאמים.

אייל קציר: ברגע שמדינת ישראל יצאה למבצע כדי להגן על אזרחיה, מיד היא הפכה לתוקפן, וכל שמונה השנים של ירי על אזרחי ישראל פשוט נשכח.

אייל קציר: לגבי הפיזור של אירועי האנטישמיות בעולם, באופן עקרוני אנחנו ביחד עם גופים שאיתם בדקנו את הדברים, זיהינו התגברות משמעותית דווקא במדינות המערביות, ארצות הברית, בראש בריטניה וצרפת.

אייל קציר: יחד עם זאת, ואנחנו גם מציינים זאת בדו"ח, זה לא אומר בהכרח ששם יש הכי הרבה אירועים אנטישמיים, אלא שם פשוט הנושא של בדיקת האירועים האנטישמיים יותר מפותח.

אייל קציר: יש הרבה גופים פרטיים, גם גופים יהודים וגם לא יהודים, שבודקים את זה, וגם הממשלות במדינות האלו עוקבות אחרי זה.

אייל קציר: אגב, ציין חבר הכנסת דוד רותם את מה שקרה בצרפת.

אייל קציר: היהודי פיליפ כרסנטי באמת בחר "ללכת על זה" כמעט לבד, ללא הסתייעות לצערנו ממדינת ישראל, והצליח בין השאר בעקבות הערנות שיש בצרפת לגבי האנטישמיות.

אייל קציר: מקום שבו התגברה האנטישמיות בצורה משמעותית ביותר זה אמריקה הלטינית, כאשר השיא זה בוונצואלה.

אייל קציר: בוונצואלה הדבר הגיע לידי כך שיהודים רבים עזבו את המדינה.

אייל קציר: גם בגלל שיש שם ערעור של הביטחון האישי, אבל במיוחד לאור ההתבטאויות של הנשיא.

אייל קציר: באופן לא רשמי יש כאילו מתן היתר לאנטישמיות, לפגיעה ביהודים.

אייל קציר: הנשיא צ'בס גם התבטא בצורה חריפה מאוד נגד ישראל.

אייל קציר: אנחנו יודעים שיהודים רבים עזבו את ונצואלה לארצות הברית, חלקם לישראל.

אייל קציר: חלקם השאירו את הרכוש שלהם שמה בתקווה לחזור, אבל יש רבים שטוענים שלא יחזרו.

אייל קציר: שמה הייתה ממש פגיעה פיזית גם ברכוש של יהודים וגם ביהודים.

אייל קציר: במדינות מזרח אירופה גם הייתה התגברות של האנטישמיות במהלך השנה.

אייל קציר: הדבר בא לידי ביטוי הן בפגיעה בסמלים של יהודים, בבתי קברות, בבתי כנסת, באירועים בחנוכה, במולדובה שהפילו את החנוכייה של חב"ד.

אייל קציר: מה שקרה ומה שאנחנו מניחים ומציינים בדו"ח המלא באפריל, שהמבצע של "עופרת יצוקה" והקישור שעשו בין מדינת ישראל לבין הקהילות היהודיות וליהודים בכלל, בעצם התיר כל רסן.

אייל קציר: הרבה מאוד ביטויים של אנטישמיות קלסית שלא כל כך צצו, עכשיו התחילו להופיע.

אייל קציר: אנשים פחות חוששים וברגע שיש התגברות כלל עולמית של ביקורת נגד ישראל, למרות שגופים רשמיים וראשי מדינות מול המיקרופון לכאורה לא מתבטאים באופן אנטישמי, זה כבר מתיר את הרסן ומאפשר לכל מיני גורמים שוליים להתחיל להתבטא ולפעול בצורה אנטישמית.

דוד רותם: האם יש בדיקה או מחקר כמה מקורות לדברים האלה מגיעים מתוך מדינת ישראל?

דוד רותם: אנחנו יודעים שאת החרם באנגליה מובילים כמה ישראלים.

דוד רותם: אנחנו יודעים על כל מיני נושאים שבאים בעצם מישראל, המידע הוא ישראלי, הסרטים הם ישראלים, המחקרים הם ישראלים.

דוד רותם: האם מישהו בדק פעם כמה אנחנו שותפים לבעיה הזו?

אייל קציר: הנושא עדיין לא נבדק אצלנו בבחינה יסודית, אבל יכול להיות שיש מקום לבדוק את זה.

אייל קציר: אנחנו כן מתרכזים בעבודה בחו"ל, גם להסברת ישראל מול הזירה הבינלאומית וגם בהסתייעות ביהודים בתפוצות.

אייל קציר: אנחנו פחות מנפים את מה שקורה בארץ, אבל בהחלט שזה דבר שצריך לקחת בחשבון.

אייל קציר: אני אדאג להעביר את ההערה לשר.

דוד רותם: אני הופעתי בכנס בארצות הברית והתכוננתי לדבר.

דוד רותם: קם מישהו ושאל אותי: "על מה אתה מדבר?

דוד רותם: " והוא הוציא לי מאמר בעיתון ישראלי ואמר לי: "הנה החברים שלך, האחים שלך אומרים את זה".

אייל קציר: מה שאני יכול להגיד שאני חבר בפורום ההסברה שמוביל אותו מטה ההסברה במשרד ראש הממשלה.

אייל קציר: הדבר הזה ידוע לגורמים בממשלה.

אייל קציר: ידוע שהרבה עיתונאים זרים מתבססים על כתבות בעיתונות הישראלית.

אייל קציר: אני לא אזכיר איזו, אבל יש ממש מקומות ספציפיים שידוע שעיתונאים זרים נעזרים בהם ולוקחים את זה כאמת מוחלטת.

אייל קציר: זו עובדה מאוד מצערת ואני בוודאי לא יכול לתת לזה את התשובה.

אייל קציר: אנחנו מבחינת תופעת האנטישמיות שמנו לב שאחד הדברים הברורים, שהיום להיות אנטישמי זה לא פוליטיקל-קורקט (תקינות פוליטית).

אייל קציר: אי אפשר להיות אנטישמי.

אייל קציר: מה שכן אפשר להיות זה לבטא דעות אנטי ישראליות, אנטי פעולות שישראל מבצעת.

אייל קציר: כאשר בסופו של דבר זה מסווה לאנטישמיות.

אייל קציר: זה הדבר המרכזי שזיהינו ואותו כתבנו בדו"ח.

אייל קציר: עוד נקודה שהעלינו זו התקשורת הערבית.

אייל קציר: למרות שהיה פער בין השאיפה של מדינות ערב שישראל תמגר את שלטון החמאס בעזה, בתקשורת הערבית דווקא במדינות האלה, כמו מצריים, סעודיה והאמירויות,הדבר לא בא לידי ביטוי, אלא להיפך.

אייל קציר: ישראל הותקפה במוטיבים האנטישמיים הכי קלאסיים שיכולים להיות.

אייל קציר: הופיעו קריקטורות, וגם הבאנו דוגמה לזה בדו"ח, שמאוד דומות לקריקטורות מהתקופות החשוכות ביותר בהיסטוריה, עם כל המוטיבים של היהודי שעוקר את הלב ושופך את הדם של הפלשתיני וכולי.

אייל קציר: פשוט הייתה אנטישמיות משוללת כל רסן.

אייל קציר: זה במדינות ערב, כאשר בניגוד לכמיהה או לשאיפה של הממשלות באותן מדינות ערב המתונות, שאו שנקראות מתונות, שישראל כן תמגר את שלטון החמאס.

אייל קציר: עוד תופעה שעליה דברנו שבאה לידי ביטוי דווקא במדינות ידידותיות, כמו בריטניה, חרמות מסוגים שונים, בעיקר באקדמיה, חרמות על אנשי עסקים, על אומנים ישראלים.

אייל קציר: איומים על אומנים זרים שלא יבואו לישראל, מה שהוזכר פה קודם.

אייל קציר: מה שעלה בדיונים הפנימיים שלנו שכמה שאפשר לנסות להפריד בין היהודים לבין מדינת ישראל, אי אפשר למעשה להפריד.

אייל קציר: בעיני העולם, ובוודאי בעיני אנטישמים רבים, היהודים וישראל אחד הם.

אייל קציר: הדבר הזה מצריך מאיתנו איזשהו גיבוש של תוכנית, וזה דבר שאנחנו עושים כאשר אנחנו נעזרים ביהדות התפוצות בכל נושא ההסברה.

אייל קציר: צריך לקחת בחשבון שמלכתחילה רצינו להימנע מכך באופן רשמי על מנת לא לעורר אנטישמיות או סכנה לפגיעה ביהודים בארצות מושבם.

אייל קציר: יחד עם זאת לאור הדברים גילינו שבכל מקרה היהודים בתפוצות מואשמים בתמיכה בישראל, והאנטישמיות מופנית כלפיהם .

אייל קציר: כל הטענות שיש נגד מדינת ישראל, הם נפגעים מהן.

אייל קציר: מה שאני יכול להגיד ליושבת ראש הוועדה לגבי ההערה בנושא העולם הנוצרי – עוד כשהוקם המשרד תכננו להיעזר בהסברה בנוצרים אוהבי ישראל, בעיקר בארצות הברית, ועכשיו אנחנו הולכים לגייס בן אדם.

אייל קציר: אנחנו מקווים שגם בנושא הזה של האנטישמיות אנחנו רוצים לרכז את כל הנושא של קידום החקיקה נגד אנטישמיות במדינות העולם.

אייל קציר: אני מאוד מקווה בהמשך לדברים שאמר חבר הכנסת דוד רותם שגם כאן בישראל הדברים ישתנו.

אייל קציר: זה בהחלט מעודד את האנטישמיות בעולם.

דוד רותם: קודם תטפלו בבעיות הישראליות ואחר כך בבעיות העולם.

דוד רותם: אתה מבין, כאשר בישראל יכול מרצה באוניברסיטה להוציא חייל מילואים שמגיע במדים, כי הוא לא מלמד קלגסים, ואנחנו יושבים ושותקים, אז מה אנחנו רוצים מהעולם?

ליה שמטוב: תודה רבה לאייל קציר.

שמואל בן שמואל: אני ראש חטיבת תפוצות ודתות במשרד החוץ, איתי גם הילה שטרן שהיא עוזרת במחלקה למאבק באנטישמיות במשרד החוץ.

שמואל בן שמואל: במשרד החוץ ישנה פעילות רבתי בנושא המאבק באנטישמיות, בדה-לגיטימציה ובפעילויות אחרות, כמובן גם פעילויות הסברה וגם פעילויות לחיבור גורמים לא יהודים למאבק באנטישמיות, ובכלל בתמיכה בישראל בדגש על גורמים אוונגליסטים ואחרים מזה שנים.

שמואל בן שמואל: ויש גם גוף מוטמע במשרד החוץ שעוסק בכך.

שמואל בן שמואל: יש מחלקה בין-דתית שנמצאת תחת החטיבה שלי, יש מחלקה למאבק באנטישמיות שמובילה אותה אביבה רז שכטר, שעושה לעניות דעתי עבודה רבתי בנושא הזה, והיא ידועה לרבים וטובים כאן.

שמואל בן שמואל: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמרו עכשיו ולהציג את הפעילות של משרד החוץ בשיתוף פעולה עם גורמים אחרים בסוגיה הזו, שהיא לא פעילות חדשה מהיום.

שמואל בן שמואל: קודם כל אנחנו באמת מזהים מזה שנים שלושה סוגי אנטישמיות שמובילים את מה שאנו רואים כמכלול האנטישמי ומכלול הדה-לגיטימציה של ישראל: הסוג האחד, זו האנטישמיות המסורתית הידועה לכולנו שעדיין קיימת ולא צריך לזלזל בקיומה, למרות שזה נעשה לא כל כך פוליטי קורקט בחלק ממדינות העולם , לא בכולן.

שמואל בן שמואל: סוג שני של אנטישמיות, שהיא אנטישמיות הרבה יותר אגרסיבית והרבה יותר מאיימת זו האנטישמיות בעולם הערבי והמוסלמי.

שמואל בן שמואל: התוצרים של העלייה בפעילות אנטישמית נגד יהודים, ובעיקר בעקבות משברים במזרח התיכון, כמו מבצע "עופרת יצוקה" היא תוצר של אנטישמיות מוסלמית.

שמואל בן שמואל: רוב הפגיעות ביהודים במערב אירופה ב-2009, שזו אחת הסיבות לעלייה, באה מגורמים מוסלמים קיצוניים ועליית המיעוטים המוסלמים והערבים במדינות אירופה.

שמואל בן שמואל: הסוג השלישי והבעייתי הוא כמובן הסוג של שאנו קוראים לו "האנטישמיות החדשה", שבמרכזו הדה-לגיטימציה של ישראל, וגם כאן אנו מבחינים לצד ניסיון לדה-לגיטימציה של ישראל, השוואת ישראל לנאצים, השוואת ישראל לדרום אפריקה של האפרטהייד.

שמואל בן שמואל: זה דבר שמאוד תופס בעולם המערבי הליברלי.

שמואל בן שמואל: אנו מאבחנים גם פעילות מעשית שעיקרה בחרמות מסוגים שונים נגד ישראל, גם במישור הדתי כנסייתי ליברלי וגם במישור האקדמי וגם במישור הכלכלי.

שמואל בן שמואל: זה איום הולך וגדל ומשרד החוץ כבר מזמן הגדיר ומגדיר את הדה-לגיטימציה כנגד ישראל, בניגוד לביקורת חריפה כשלעצמה אבל ביקורת שאפשר לקרוא לה "לגיטימית" כסוג של אנטישמיות.

שמואל בן שמואל: כי אחת הטענות שטוענים אלה שמבקרים את ישראל ומעלים שאלות וספקות לגבי זכות קיומה של ישראל ומשווים אותה לדרום אפריקה, בטענה שאנו לא אנטישמיים, אנו מבקרים את ישראל.

שמואל בן שמואל: אנחנו מכוונים את הזרקור לכך שדה-לגיטימציה של ישראל משמעותה הפלייה לרעה של העם היהודי מול שאר עמי העולם, והפיכתו לעם היחיד שאין לו זכות למדינה משלו.

שמואל בן שמואל: זה למעשה עומד בבסיס רעיון הדה-לגיטימציה, ואנחנו מאבחנים אותה כסוג מסוכן של אנטישמיות, שגם משליך אחר כך על הפעילויות נגד הקהילות היהודיות.

שמואל בן שמואל: בהקשר הזה משרד החוץ כבר נוקט מזה שנים אמצעים גם דרך המטה בארץ וגם באמצעות הפריסה הגדולה, שאין לה למעשה שום תחליף, של נציגיו בכל רחבי העולם בסדרה שלמה של פעילויות בשיתוף פעולה עם גורמים אחרים, כולל כמובן משרד ההסברה והתפוצות.

שמואל בן שמואל: אני רוצה לתת כמה דוגמאות לפעילויות, כי כאן הוזכרה עובדת הצורך לשתף גורמים אחרים, כמו גורמים נוצרים וגורמים פרו-ישראלים אחרים בעולם בנושא המאבק באנטישמיות.

שמואל בן שמואל: קודם כל יש פה פורום גלובלי למאבק באנטישמיות שמובל על ידי משרד החוץ בשיתוף פעולה עם משרד ההסברה והתפוצות כבר מזה שנים.

שמואל בן שמואל: הוא מובל מתוך המשרד.

שמואל בן שמואל: זה הכנס החשוב ביותר למאבק באנטישמיות שקיים היום בעולם בשיתוף גורמים יהודים וגורמים לא יהודים, פלרמנטרים, נוצרים אוהבי ישראל ואישים אחרים.

שמואל בן שמואל: מה שחשוב זה אישי ציבור בעלי שם בתחומם בעולם, ולכנס הזה יש גם תוצרים של קבוצות משימה שהוקמו בעקבות הכנסים האחרונים, בעיקר בתחום של המאבק בחרמות, שזה דבר מאוד חשוב ומאבק באנטישמיות באינטרנט ובתקשורת.

שמואל בן שמואל: דברים אלה כבר קיימים בשטח.

שמואל בן שמואל: כנס חשוב נוסף שהוא תוצר של הכנס של הפורום הגלובלי זה הפורום הבין-פרלמנטרי הבינלאומי למאבק באנטישמיות.

שמואל בן שמואל: זה פורום חשוב לכשעצמו כי הוא פורום לא יהודי בעליל, אלא מורכב מחברי פרלמנט מכל רחבי העולם.

שמואל בן שמואל: היה כבר כנס אחד גדול בלונדון בפרלמנט הבריטי בחסות ממשלת בריטניה.

שמואל בן שמואל: עומד להתקיים השנה באוקטובר פורום נוסף שיתכנס בקנדה, באוטווה בחסות ממשלת קנדה, ובו נטלו חלק לפני שנה כמאה חברי פרלמנט.

שמואל בן שמואל: השנה ייטלו חלק רבים יותר.

שמואל בן שמואל: בשנה שעברה השתתפו אישים כמו שר החוץ האיטלקי, שרים בריטיים וכולי.

שמואל בן שמואל: הכנס הזה חשוב כי הוא גם מהווה בסיס לקידום חקיקות במדינות, שזה מה שחשוב לנו למאבק באנטישמיות.

שמואל בן שמואל: נושאים נוספים שמובלים: ישראל היא השנה היושבת-ראש של כוח המשימה לחינוך ולזיכרון ולחקר השואה, שזה גוף בינלאומי גדול, שתחילתו בהחלטת ראש ממשלת שוודיה להטמעת זיכרון השואה באירופה בעיקר ובעולם בציבורים הלא יהודים , וזה הפך להיות הארגון החשוב ביותר בתחום הזה.

שמואל בן שמואל: אנחנו השנה נהיה יושבי-הראש ונוביל את כל הכנסים והפעילויות שמתבצעות בנושא הזה במהלך כל השנה.

שמואל בן שמואל: היושב-ראש יהיה יושב-ראש הכנסת לשעבר, דן תיכון.

שמואל בן שמואל: זה גוף חשוב מאוד מבחינה בינלאומית.

שמואל בן שמואל: יש סדרה שלמה של כנסים ותדרוכים לנציבות האיחוד האירופי לדיפלומטים מכל מדינות האיחוד האירופי, דבר חשוב ביותר, ששם מגיעים לישראל וחליפות בישראל ובבריסל, וזה משמש כהזדמנות רבתי מבחינתנו גם לחנך לזיכרון השואה, ועוד יותר לשים על השולחן את הנושאים המעסיקים אותנו היום באמת, זה נושא הדה-לגיטימציה, ואותם דיפלומטים, שרובם לא יהודים, משתמשים בזה או יכולים להשתמש בזה, יש להם את הכלים להוביל חקיקות בארצותיהם במרחב האיחוד האירופי, שזה המרחב המאבק המרכזי שלנו בתחום הדה-לגיטימציה והאנטישמיות.

שמואל בן שמואל: יש פעילויות רבתי מול ארגונים לא ממשלתיים, מול NGO, ובזה אני אסיים.

שמואל בן שמואל: יש עוד הרבה דברים.

שמואל בן שמואל: וגם ארגונים יהודים בהמשך לתהליך דרבן.

שמואל בן שמואל: אחד הדברים שמטרידים אותנו באמת זה כל הסוגיה של התפתחות המאבק הדה-לגיטימציה בישראל על ידי ארגונים בינלאומיים לא ממשלתיים, NGO.

שמואל בן שמואל: אלה הובילו למעשה בדרבן אחד בשנת 2001 את תחילת המאבק הדה-לגיטימציה, ואלה הגורמים שמובילים היום.

שמואל בן שמואל: המגזר השלישי הזה הופך להיות המגזר העיקרי, ואנחנו מפעילים ארגונים יהודים וארגונים לא יהודים.

שמואל בן שמואל: מה שחשוב במיוחד זה אישי ציבור בעלי שם ומשקל, יהודים ולא יהודים, שיש להם משקל מעבר למערכת היהודית בתוך אותם גופים.

שמואל בן שמואל: לסיכום, אחת הבעיות בישראל בהרבה תחומים זו רמת התיאום.

שמואל בן שמואל: אני חושב שאנחנו מתקדמים היום לתיאום גדל והולך בתחום הזה, במיוחד עם משרדו של השר אדלשטיין שנכנס לנושא במלוא העוצמה, ועם גורמים אחרים, כמו הסוכנות ועוד גורמים אחרים שאין צורך להזכירם כאן.

שמואל בן שמואל: לדעתי, אנחנו נמצאים בדרך נכונה בלי להשלות את עצמנו, כי בסופו של דבר איך שנסתכל על זה, מאבק קשה במעלה ההר נגד כוחות וגורמים בינלאומיים רבי עוצמה שמשקפים לצערנו חלקים נרחבים בעולם הזה, שלא מרוצים בכלל מעצם קיומה של מדינת ישראל ריבונית ומדינה יהודית במרחב הזה.

שמואל בן שמואל: תודה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אתה יכול להגיד בבקשה, מה התקציב של משרד החוץ לנושא של הסברה?

שמואל בן שמואל: אין לי כאן את הנתונים, אבל זה לא תקציבים שימוטטו מישהו מרוב הפתעה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת למשל תשובה למה שאמרת לפני שנייה, שמעלה ההר וקשה וכולי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קודם כל זה נושא של תקציבים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעיניי פצצה אחת שאנחנו מפעילים כדי להגן על עצמנו, אם את הכסף שלה ניקח להסברה, אז סביר להניח שהמצב שלנו ישתפר עשרות מונים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כאשר אנחנו רואים שעם כל הפעילות שמדבר עכשיו הנציג של משרד החוץ, האנטישמיות הולכת וגדלה, אז אני לא מבינה למה לא גדלים גם התקציבים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה בעיה חד-משמעית ואני חושבת שאנחנו צריכים לשים על זה את הדגש.

שמואל בן שמואל: הצדק איתך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מדבר בעיקר על כנסים ועל פורומים, שאני ממש לא מזלזלת בהם, ואני מתארת לעצמי שאתם עושים עבודה יוצאת מן הכלל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל מה קורה עם ההסברה לפשוטי העם, כי זה כמו כנס שאנחנו עושים להסתדרות הציונית העולמית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש מלא דגלים של כל העולם, וכשאתה מתקרב למלון "קינג דייויד" למשל, אז שואלים נהגי מוניות: "מה יש פה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: " ואז אתה אומר: "ההסתדרות הציונית העולמית", ואז אומרים פה בארץ (כמו שאמר חבר הכנסת דוד רותם): "מה זה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש עדיין דבר כזה?" .

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הדבר השני שאני רוצה שתענה לי, בבקשה.

שמואל בן שמואל: לגבי נושא התקציב, אין בכלל ויכוח שתקציבי ההסברה של משרד החוץ לא מספקים, וזה כמובן מעבר לנושא המאבק באנטישמיות.

שמואל בן שמואל: בכלל כל נושא התדמית של מדינת ישראל.

שמואל בן שמואל: זה דבר עתיק יומין.

שמואל בן שמואל: יש מאמץ גדול לשיפור תקציבי הסברה.

שמואל בן שמואל: את צודקת.

שמואל בן שמואל: בסופו של דבר כדי להיאבק בצורה יותר אפקטיבית צריכים יותר תקציבים.

שמואל בן שמואל: אם כי אני רוצה שלא נשלה את עצמנו.

שמואל בן שמואל: גם בתקציבים נפלאים ומפוצצים יש בעיה אסטרטגית בסיסית של גורמים עצומים שעומדים מולנו ויפעלו כך או כך.

שמואל בן שמואל: אין ספק שתקציב וכוח אדם הם תנאי בסיסי לפעולה אפקטיבית.

שמואל בן שמואל: לגבי הפעילויות ההסברתיות והאחרות, נגעתי כאן בקצה הקרחון.

שמואל בן שמואל: אני התייחסתי לאותם מודלים שבאמצעותם אפשר להרחיב את הפעולה בשטח.

שמואל בן שמואל: הרעיון של הכנס, של פורום שבו משתתפים אישי ציבור מובילים בעולם, כמו ארווין קוטלר ואחרים, הוא שאותם אנשים אחר כך הם יהיו דַבָּרֵי הנושא בשם ישראל בעולם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל מדובר בחוג מאוד מצומצם של אנשים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: וגם התקשורת לא כל כך אוהבת לשמוע את מה שאומרים בנושא האנטישמיות, ולכן השאלה איך אתה מגיע לפשוטי העם?

שמואל בן שמואל: הדרך היחידה האפקטיבית ביותר, קודם כל חשוב ביותר להגיע לאליטה המחליטה.

שמואל בן שמואל: אבל הדרך האפקטיבית ביותר בכלל להגיע לציבור רחב בשטח בנושא הזה ובנושאים אחרים זה בהופעות בתקשורת בשטח, וזה עושים הנציגים שלנו.

שמואל בן שמואל: אני עצמי הייתי הקונסול הכללי באטלנטה, אזור שחלש על דרום מזרח ארצות הברית.

שמואל בן שמואל: אחד התפקידים המרכזיים היה הופעות בתקשורת האזורית המקומית.

שמואל בן שמואל: כדי שדרך התקשורת נוכל לחשוף את עצמנו בכל מיני נושאים, כולל בנושא הזה לעולם.

שמואל בן שמואל: דרך אחרת זה חיזוק הבסיס, חיזוק אותם גורמים שהם פוטנציאל לסיוע שלנו, בעיקר הציבור היהודי וציבור נוצרים תומכי ישראל ואחרים.

שמואל בן שמואל: זאת אומרת שאתה צריך לחזק אצלם את המוטיבציה לפעול.

שמואל בן שמואל: כי לא מספיק לומר: "אני תומך בישראל", אלא אתה צריך להפעיל את עצמך בפועל.

שמואל בן שמואל: בין תמיכה פסיבית לתמיכה אקטיבית המרחק גדול, ואחת מדרכי הפעולה באמת זה הופעות לפני ציבורים יהודים, הופעות לפני צבורים נוצרים פרו-ישראלים וגם ביקורתיים.

שמואל בן שמואל: אני עצמי הופעתי באזור ששירתי בו, שזה אזור אוונגליסטי מהמובילים בעולם, הרבה מאוד פעולות בכנסיות אוונגליסטיות, הופעות בימי ראשון והופעות למען ישראל.

שמואל בן שמואל: כאן אתה מפיץ את דבר ישראל בציבור הרחב.

שמואל בן שמואל: פעולות באוניברסיטאות.

שמואל בן שמואל: חלק נכבד מהפעולה שאמור הנציג שלנו, וחלק נכבד מהנציגים שלנו אכן עושים זאת, זה פעולה באקדמיה.

שמואל בן שמואל: לפעמים זו פעולה לא כל כך נעימה.

שמואל בן שמואל: אם אתה נופל בקרב ציבורים ליברליים ואנטי-ישראלים.

שמואל בן שמואל: אבל זה דבר שאתה צריך לעשות.

שמואל בן שמואל: מה שחשוב שם, מעבר להופעה שלך, זה גם היכולת שלך לגבש בתוך האוניברסיטאות את אותם גורמים פרו-ישראלים, שהם עצמם הפעילים בשטח ביום-יום.

שמואל בן שמואל: אתה לא נמצא שם ביום-יום.

שמואל בן שמואל: אתה אחד באזור שבו נמצאים 50 מיליון איש או חצי מיליון סטודנטים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה שואל את האנשים: "האם אתה פרו-ישראלי?" .

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך אתה בוחר את האנשים שיהיו בעצם הכתף בשבילנו?

שמואל בן שמואל: האנשים שיהיו הכתף הם אנשים שיש להם קשר לישראל.

שמואל בן שמואל: זה ברור.

שמואל בן שמואל: זה קודם כל הציבור היהודי, איך שנסתכל, היה, הווה ויהיה, השותף האסטרטגי שלנו לסיוע לישראל בכל העולם.

שמואל בן שמואל: גם שם יש הרבה מאוד עבודה.

שמואל בן שמואל: כי רק חלק מהציבור היהודי בכלל עוסק בענייני ישראל או בכלל מעורב בנושאים יהודים.

שמואל בן שמואל: חלק די נכבד מיהודי העולם לא מעורבים בכלל בנושאים יהודים.

שמואל בן שמואל: גם את זה צריך לקחת בחשבון.

שמואל בן שמואל: יש לנו גם מאבק לגבש ולחזק את הקשר של היהודים עצמם לישראל.

שמואל בן שמואל: ואחר כך בשלב שני לפעול.

שמואל בן שמואל: וכאן יש סדרה שלמה של פעילויות שלא קשורות רק לנושא האנטישמי.

שמואל בן שמואל: "תגלית" כדוגמה, שזה לא משרד החוץ הוביל ובנה.

שמואל בן שמואל: כל מיני פרויקטים שמשרד החוץ מוביל, להביא פעילים.

שמואל בן שמואל: יש את הסמינר הדיפלומטי למנהיגות יהודית צעירה.

שמואל בן שמואל: אלה הדרכים לגבש קבוצת פעילים שהיא בפועל ביום-יום תסייע לעשות את העבודה יחד עם העבודה שלך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האמת היא שאני לא כל כך השתכנעתי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: סליחה שאני אומרת לך את זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קצת קשה לי להבין את מה שאתה אומר, אני רוצה לשאול אותך שאלה אחרונה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש הרבה מאוד סטודנטים, למשל, שלא נמצאים במשרד החוץ והם לא נמצאים בכנסים ובפורומים ובהופעות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנשים שבאים וב"תכלס" עושים עבודה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ' כמו למשל STANDWITHUS.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם נמצאים איתם?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם מדברים איתם?

שמואל בן שמואל: בוודאי.

שמואל בן שמואל: המערכות האלה אינן מערכות הנשלטות בצנטרליזם על ידי גוף אחד, משרד החוץ או כל משרדי הממשלה.

שמואל בן שמואל: אנחנו מדברים באוקיינוס.

שמואל בן שמואל: באוקיינוס הזה יש הרבה דגים.

שמואל בן שמואל: אחת הפעולות שאנחנו עושים מולם, שאנחנו מנסים גם להביא חלק מהאנשים גם לכנסים האלה, שמשמשים להם כדלק נוסף.

שמואל בן שמואל: אנחנו לא שולטים על כל הארגונים שפעילים בשטח.

שמואל בן שמואל: אבל את יכולה לראות.

שמואל בן שמואל: ..

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה היא, האם אתה נותן להם תקציב?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה נותן כסף ל"אחריי", שהיא למשל עמותה יוצאת מן הכלל שמטפלת באנטישמיות?

שמואל בן שמואל: לגבי הנושאים התקציביים: ב"גדול", יש דברים שהם מעל לפני השטח ויש דברים שהם דברים "אפורים" שנעשים, שהם תמיכה בכל מיני גורמים ובכל מיני פעילויות לא מכוונות.

שמואל בן שמואל: לא כל הפעילויות הן פעילויות מכוונות עם טביעות אצבעות של המשרד.

שמואל בן שמואל: יש הרבה פעילויות שהמשרד מסייע להן בצורה עקיפה.

שמואל בן שמואל: יש דברים שנציג רשמי של משרד החוץ לא יכול לעשות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני פשוט רומזת לך, שכדאי להשתמש בהם מאוד חזק.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמואל בן שמואל: אנחנו עושים מאמץ ושוב אינני רוצה להשלות כאן אף אחד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם אם נפעל בצורה הכי יעילה, ואני חושב שאנחנו פועלים לא רע, אבל יש הרבה מקום לשיפור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי שמצפה שבעקבות זאת תהיה ירידה דרמטית בגילויי האנטישמיות בעולם המערבי כלפי ישראל, אני חושב שאנחנו קצת משלים את עצמנו, אבל יכול להיות שינוי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו צריכים לדעת שאנחנו עומדים כאן מול איומים באמת אסטרטגיים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה אנחנו יכולים יותר להצליח?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה במיוחד בניסיון להוריד מסיכות מגורמים שעושים דה-לגיטימציה נגד ישראל וטוענים שאינם אנטישמים, למשל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: או להרחיק גורמים ליברלים, שנוטים בגלל שזאת האופנה לכיוון הזה, להתרחק מאותם גורמים רדיקליים שתמיד יהיו שם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה נושא לדיון לעצמו.

ליה שמטוב: צריך גם לעודד את התיירות, בהחלט.

ליה שמטוב: כשתיירים מגיעים לארץ, במיוחד בפעם הראשונה, הם תמיד אומרים: "אנחנו לא חשבנו בכלל.

ליה שמטוב: התמונה הייתה אחרת לגמרי.

ליה שמטוב: אנחנו חושבים שפה רק פיצוצים ומתפוצצים, ופה כל כך יפה, ובאמת ישראל היא גן עדן".

ליה שמטוב: הם השליחים הכי טובים.

ליה שמטוב: הם חוזרים ומסבירים.

ליה שמטוב: אנחנו רצינו לראות היום את התמונות ואת המצגת של הפורום לתיאום המאבק באנטישמיות.

ליה שמטוב: אז נשמע את המשתתפים ונראה את התמונות.

ליה שמטוב: בבקשה.

מלה תבורי: אני מ"נתיב" במשרד ראש הממשלה, ומתוקף תפקידנו אנו עוקבים אחר מצב האנטישמיות במרחב ברית המועצות לשעבר.

מלה תבורי: למרות שזו איננה שנת שיא באנטישמיות, האנטישמיות באותו מרחב, ובמיוחד ברוסיה ובאוקראינה, ממשיכה להיות מרכיב חשוב מאוד בתוך הלאומנות הקיצונית והגזענות באותן מדינות.

מלה תבורי: מקור הבעיה הוא גם בגופים ציבוריים סלאביים וגם המוסלמים.

מלה תבורי: גם המנהיגים של אותן מדינות וגם מנהיגים יהודים וראשי ארגונים יהודים טוענים שהתופעה יורדת, אבל המספרים מראים אחרת.

מלה תבורי: גם לא מאמינים במספרים, כי כל אירוע הוא משמעותי בפני עצמו, וחשוב להיות במעקב גם בפריפריה של אותן מדינות.

מלה תבורי: באותן מדינות נעשה מאמץ הן לחוקק חוקים נגד תופעת האנטישמיות והגזענות והן לאכוף, להגביר את אכיפת החוקים, אבל עדיין היא קיימת.

מלה תבורי: ולכן אנחנו באופן מתמיד מביאים את המידע הזה בשקט גם לגופים השותפים וגם לאלה שיוצאים לעולם על מנת שיידעו, ושהאנטישמים באותן מדינות יידעו שבמדינת ישראל יש מי שעוקב.

מלה תבורי: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה.

רוברט רוזט: אני מ- "יד ושם", ואנחנו מבינים כבר מזמן שלימוד על השואה, הנצחת השואה זה לא הכלי היחיד במלחמה נגד האנטישמיות, אבל זה הכרחי במאבק.

רוברט רוזט: עלו עניינים ושאלות ומה עושים בשטח ולא רק ברמות גבוהות.

רוברט רוזט: רציתי להצביע על שני דברים שאנחנו עושים ביד ושם שלפי דעתי הם מאוד חשובים: 1 - סמינרים למורים מחו"ל.

רוברט רוזט: היו לנו 90 סמינרים כאלה ב-2009.

רוברט רוזט: ב-2008 היו 60.

רוברט רוזט: זה עלה מאוד יפה.

רוברט רוזט: יש השפעה בגלים.

רוברט רוזט: כאשר המורה חוזר, אם זה מורה בתיכון או מרצה באוניברסיטה, הוא נפגש עם התלמידים שלו ועם העמיתים, וזה מאוד חשוב.

רוברט רוזט: הם גם יוצאים מהארץ גם בתור שגרירים שלנו, אחרי שהם אצלנו שבוע עד שלושה שבועות, תלוי איזה סמינר.

רוברט רוזט: זו פעילות מאוד חשובה.

רוברט רוזט: 2 - להגיע לאנשים רגילים זה דרך האינטרנט.

רוברט רוזט: באתר שלנו ב-2009 נכנסו יותר מעשרה מיליון אנשים.

רוברט רוזט: היום יש לנו אתר לא רק בעברית ובאנגלית, אלא גם בפרסית ובערבית ובספרדית, ועובדים על עוד שפות, וזה מאוד חשוב.

רוברט רוזט: כי המאבק של אי שימוש בשואה לרעה, חלק של המאבק הוא להעמיד מידע טוב, אמין וברור, וכך אנחנו מנסים לעשות גם באתר האינטרנט.

רוברט רוזט: גם ביYOUTUBE, וגם ב-FACEBOOK.

רוברט רוזט: כולם כלים מאוד מאוד חשובים.

רוברט רוזט: בנוסף לסמינרים למורים גם כדאי להצביע שהתחלנו מהלך של סמינרים לאנשי תקשורת, אנשי מדיה, כי הם אלה שמשפיעים.

רוברט רוזט: בינתיים היו לנו שלושה או ארבעה סמינרים כאלה של אנשי תקשורת כאן בארץ, שהזמינו אותם ליד ושם ליומיים-שלושה.

ליה שמטוב: של ישראל או של חוץ לארץ?

רוברט רוזט: של תקשורת חוץ.

ליה שמטוב: הייתי מציעה לך לעשות זאת גם בישראל.

רוברט רוזט: ייתכן.

רוברט רוזט: אבל בינתיים עשינו את זה עם תקשורת חוץ.

רוברט רוזט: ואני חושב שזה גם מאוד חשוב.

רוברט רוזט: לגבי הדברים שעלו כאן היום, משתמשים במושגים כמו מאבק לזכויות האדם ונגד גזענות, ואפילו דיונים על רצח עם לפעמים כנגדנו.

רוברט רוזט: אנחנו מאמינים שצריך למצוא דרכים להחזיר את הדיונים האלה לעוגן שלהם, כי העוגן של כל הדברים האלה הוא השואה.

רוברט רוזט: רואים את הפרת זכויות האדם ואת הגזענות, ואנחנו רואים כמובן רצח עם מהשואה, ואם אנחנו נצליח להחזיר את הדיון לעוגן הזה, אנחנו מאמינים שגם זה יעזור לדיון הציבורי בנושאים האלה ברחבי העולם.

רוברט רוזט: תודה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: זאב חנין המדען הראשי ממשרד הקליטה, בבקשה.

זאב חנין: אין שום ספק שבאף מקום בעולם האנטישמים לא צריכים את הסיבה להיות אנטישמים.

זאב חנין: הם צריכים את התירוץ.

זאב חנין: אם בתקופות הקודמות התירוץ היה יהדות כדת, אז היום יש להם שני תירוצים: מדינת ישראל ופעולותיה ואת השואה.

זאב חנין: זאת אומרת שני הדברים המרכזיים שבונים את הזהות היהודית בימינו.

זאב חנין: בהחלט המטרה היא לפגוע בזהות היהודית, לפגוע בזכות הקיום של מדינת ישראל, או בכלל או כמדינה יהודית, והכחשת השואה בצורות שונות.

זאב חנין: אין גם שום ספק שקיים גם הקשר פנים-ישראלי והחינוך שהעולים הפוטנציאלים מקבלים ומביאים את זה לארץ, והסיטואציות שהם נמצאים פה ושם משפיעים על זהותם ועל דעתם.

זאב חנין: אין גם שום ספק, וגם מבחינת משרד הקליטה ומדינת ישראל ובהחלט נתיב ומשרד החוץ, כל הגורמים שפועלים נגד האנטישמיות חייבים לקחת את הנקודות האלה בחשבון.

זאב חנין: אבל עם הבעיות יש גם את האופציות, האפשרויות.

זאב חנין: אנחנו מקבלים פה במדינת ישראל מדי שנה אלפי עולים.

זאב חנין: יש לנו כידוע כמיליון עולים שעלו ארצה במהלך עשרים השנים האחרונות.

זאב חנין: כל עוד אנחנו מדברים על ההסברה, וברור בהחלט שהמאבק באנטישמיות העולמית זה חלק של הסברה של מדינת ישראל.

זאב חנין: אז חבל לא לנצל את הפוטנציאל הזה.

זאב חנין: יש פה כמה קבוצות שבעצם הן היוזמה של העולים שהגיעו ממדינות שונות, גם מברית המועצות לשעבר, ארגונים כמו "סמובורון" או פורומים באינטרנט, ב-FACEBOOK, בכל מקום שרק אפשר, היוזמה היא פרטית לגמרי.

זאב חנין: יוזמה שבאה מלמטה.

זאב חנין: קבוצות וארגונים שבלי ביקוש של תקציב יתר מוכנים לנצל את הקשרים והיחסים שיש להם במדינות המוצא כדי להצטרף למלחמה למען התדמית החיובית של מדינת ישראל, כולל גם את המאבק נגד האנטישמיות.

זאב חנין: הדבר שאני קצת יותר מכיר הוא מה שקורה במזרח אירופה.

זאב חנין: אנחנו מדברים על מדינות חשובות יותר למדינת ישראל כמו צפון אמריקה, כמו מערב אירופה וכולי, ואז יותר תשומת לב הולכת לשם.

זאב חנין: אבל גם כדאי לקחת בחשבון גם את הדמוקרטיות החדשות במזרח אירופה וחבר המדינות.

זאב חנין: שם המצב הוא כמובן אחר.

זאב חנין: ברגע שביטלו את האנטישמיות הממסדית, האנטישמיות לא הלכה לשום מקום, זה הלך כמובן למישורים אחרים כמו המישור הפוליטי.

זאב חנין: ראינו את זה בבחירות ברוסיה ובבחירות האחרונות באוקראינה.

זאב חנין: היה די מעניין לעקוב אחר האירועים במדינות הבלטיות.

זאב חנין: בוודאי שאנחנו לא מדברים על האנטישמיות מלמעלה.

זאב חנין: להיפך, יש יחס חיובי ליהודים מסיבות אלה ואחרות, גם האינטרסים האסטרטגים והפוליטיים של המדינות.

זאב חנין: אבל גם ראינו איך המועמדים לנשיאות במדינה זו או אחרת מאשימים את האחר באנטישמיות.

זאב חנין: פעם האשימו אותם שהם יהודים, היום מאשימים אותם שהם אנטישמים.

זאב חנין: אבל רוב הדברים הולכים למפלגות, לתקשורת, לאוניברסיטאות, ואולי לציבור הרחב.

זאב חנין: אין לנו את האנטישמיות של השמאל החדשה, התופעה שאנחנו רואים במדינות המערב.

זאב חנין: בעיקר האינטלקטואלים מייצרים סוג זה של אנטישמיות.

זאב חנין: בברית המועצות לשעבר ובמזרח אירופה האינטלקטואלים בינתיים הם פילו-שמיים, הם בעד יהודים ובעד מדינת ישראל, כי הם רואים את זה כחלק של המאבק למען הליברליזם והדמוקרטיה, אבל אם לא נשים לב ולא נעזור להם ולא נתמוך בהם ולא ניפגש איתם, אז המצב עלול להשתנות לרעה.

זאב חנין: יש לנו שם מצב הרבה פחות סימפטי ביחסים הבין-דתיים.

זאב חנין: הכנסייה האורתודוקסית היא הרבה יותר "כבדה" מבחינת שיתוף הפעולה במאבק באנטישמיות, אם להגיד בלשון המעטה.

זאב חנין: זה לא אותם הנוצרים חובבי ישראל שאנחנו נפגשים איתם בארצות הברית או במערב אירופה.

זאב חנין: בוודאי ובוודאי יש תופעות של האנטישמיות החדשה, האנטישמיות האסלאמית, בעיקר כתוצאה מהפעילות של האסלאם הקיצוני שמקורו איראן.

זאב חנין: הם לא חוסכים בתקציבים מאוד משמעותיים כדי לקדם את האג'נדה שלהם בברית המועצות לשעבר ובמזרח אירופה.

זאב חנין: אם אנחנו לא נעשה משהו נגד, אז אנחנו נהייה בבעיה בזמן מאוד קצר.

זאב חנין: תודה רבה.

ליה שמטוב: עמוס חרמון מהסוכנות היהודית, בבקשה.

עמוס חרמון: אני יושב ראש ועדת החינוך וכוח המשימה למאבק באנטישמיות.

עמוס חרמון: אני חושב, גברתי היושבת-ראש, שאחת הבעיות העיקריות היא התיאום.

עמוס חרמון: הרי יש מאות ואלפי ארגונים בקהילות היהודיות, במדינת ישראל, במשרדי הממשלה, שמטפלים במאבק באנטישמיות.

עמוס חרמון: ישנו פורום משותף למשרד ראש הממשלה ולסוכנות היהודית שהגיש את הדו"ח השנתי לממשלת ישראל ב-24 בינואר, ובעקבות כך החליט ראש הממשלה להקים ועדת מנכ"לים עם ראשי הסוכנות וארגונים אחרים להגיש תוך 120 יום דו"ח לתיאום אופרטיבי בין אותם ארגונים, כי ממשלת ישראל לא יכולה לכפות לא על הארגונים, לא על ה-NGO, אבל בהחלט רמת תיאום היא מאוד חשובה.

עמוס חרמון: לדוגמה, הפעילות היוצאת מן הכלל, שאחרי שלמדנו את הלקחים שבדרבן אחד בדרום אפריקה ב-2001, אנחנו בדרבן שניים בג'נבה באפריל 2009 הקמנו ועידה אלטרנטיבית לוועידה הרשמית של האו"ם.

עמוס חרמון: אני מניח שמרבית תשומת הלב העולמית נמשכה דווקא לוועידה האלטרנטיבית.

עמוס חרמון: הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית פועלות בעיקר בתחום החינוך ובתחום ההסברה.

עמוס חרמון: איני יודע אם חברת הכנסת יוליה יודעת, אבל ההסתדרות הציונית החליטה והשיגה תקציבים של כעשרה מיליון שקל כדי לשלוח כ-50 שליחים ו-100 פעילים מקומיים שיתמחו בנושא של ISRAEL ADVOCACY ומאבק באנטישמיות.

עמוס חרמון: הדברים האלה הולכים ומתבצעים ממש בחודשים הקרובים.

עמוס חרמון: יותר מכך, נציגות של סטודנטים ישראלים שמוכשרים בארץ על ידי הגופים השונים, על פי הנחיית יושב ראש הסוכנות אנחנו נכפיל את המספרים ואף נשלש אותם.

עמוס חרמון: למעשה בלמעלה מ-60 קמפוסים, בעיקר בחוף המערבי של ארצות הברית, ששם התופעה הולכת ומרחיקה סטודנטים יהודים מכל הקשר שלהם לפעילות ציונית, כיון שהם מתחילים להאמין שאם לא מאה אחוז בשקר הזה ובפרופגנדה האנטי-ישראלית, אם עשרה אחוז נכון, אז למה לנו להיות שייכים לקולקטיב הזה שנקרא הציונות, מדינת ישראל, החברה הישראלית.

עמוס חרמון: ולכן אנחנו שולחים לשם היום נציגים ישראלים שיישבו בתוך הקמפוסים באופן רשמי ויפעלו ויוכרו על ידי הקמפוסים, וכך אנחנו מוצאים את עצמנו בסדר גודל של כמה מאות פעילים.

עמוס חרמון: שאלה חברת הכנסת יוליה מי אלה האנשים?

עמוס חרמון: אלה הפעילים האקטיביסטים של תנועות הנוער, של ארגוני הסטודנטים שממומנים ומתופעלים על ידי הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, הקרן הקיימת בחלק מהם, והם בהכשרה מיוחדת ובתקציב מיוחד, גם תקציב לעצם קיומם, במקום שילכו לעשות דברים אחרים – יתעסקו בנושא הזה, ובנוסף לכך הם יקבלו תקציב מיוחד לפעילויות בנושא הזה, כאשר אנחנו נצייד אותם במיטב החומרים.

עמוס חרמון: פה יש שיתוף פעולה של מטה הסברה משותף במשרד ראש הממשלה, משרד החוץ, ארגונים NGO אחרים: NGO MONITOR UN WATCH ואחרים שמקבלים את מיטב החומרים העדכניים ביותר שיוכלו להתמודד עם הפרופגנדה האנטי-ישראלית.

עמוס חרמון: דבר נוסף, אנחנו במשא ומתן ארוך עם אנשי "תגלית" ו"מסע".

עמוס חרמון: יש בארץ סדר גודל של בין 50-40 אלף סטודנטים שבאים לשנה לתוכניות ארוכות וקצרות.

עמוס חרמון: יש לנו מאמץ מאוד גדול וזה מסובך וקשה להעביר לפחות לחלק מהם שמעוניין להעביר השתלמות בנושא הסברה ישראלית ויכולות טכניות להיאבק באנטישמיות.

עמוס חרמון: הם מגיעים לארץ בכל מקרה, ואני מאוד מקווה שנצליח לשכנע גם את אותם גורמים ששלחו אותם לארץ לאו דווקא למטרות האלה, לשכנע אותם שיעברו הכשרה.

עמוס חרמון: כך שנחשוב על סדרי הגודל אם אנחנו נצליח להכשיר רק חלק קטן מהם, כמה אלפי סטודנטים, שימשיכו ויפעלו בנושא הזה אחרי שיחזרו לארצות מוצאם, אנחנו מוצאים את עצמנו בפריסה שלא הייתה כמותה.

עמוס חרמון: זה ייקח זמן.

עמוס חרמון: צריך לשכנע, צריך משאבים, אבל זה לפחות המטרות שלנו לשנתיים הקרובות.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: דרך אגב, אתה דברת על "תגלית" ועל "מסע".

ליה שמטוב: ב"תגלית" ילדים מגיעים לארץ ואחרי זה יכול להיות שמגיעים לפה ולומדים פה.

ליה שמטוב: אבל תוכנית "נעל"ה" שבה אנו רואים את הפוטנציאל.

ליה שמטוב: ילדים שמגיעים לפה ומשרתים בצבא ואחר-כך לומדים פה ובונים פה את המשפחות.

ליה שמטוב: והיום הסוכנות עקב מחסור בתקציבים לא פועלים כדי להביא אותם, ויש פוטנציאל שיכולים להגיע לפה.

עמוס חרמון: זה נושא כאוב ובעייתי, אך לשמחתנו הרבה, 99% מתלמידי "נעל"ה" נשארים בארץ והופכים להיות אזרחים מצוינים, וההורים באים בעקבותיהם.

עמוס חרמון: הם לא בחבורה שתצא לחו"ל ותסביר.

עמוס חרמון: אלה שתי סוגיות שצריך לטפל בהן בנפרד.

ליה שמטוב: נכון, תודה.

ליה שמטוב: משה זעפרני, בבקשה.

משה זעפרני: במסגרת תוכניות הלימודים השונות שאנחנו מקיימים במשרד החינוך התלמיד נחשף במעגלים שונים לנושא הזה של האנטישמיות.

משה זעפרני: בדרך כלל בכיתות ה-ו יש לו חשיפה מסוימת, בחטיבת הביניים ובחטיבה העליונה.

משה זעפרני: אנחנו עושים את זה במספר מסגרות.

משה זעפרני: האחת זו המסגרת הפורמאלית.

משה זעפרני: התלמיד נחשף לזה במסגרת הלימודים בהיסטוריה או במסגרת הלימודים על יהדות התפוצות.

משה זעפרני: דנים בנושא של האנטישמיות ודילמות של יהדות התפוצות, שיהודי בתפוצות חי איתן.

משה זעפרני: אחר כך זה נלמד במסגרת הלא פורמאלית, גם בשעות המחנך דנים בסוגיות אלה.

משה זעפרני: אביא דוגמה: בזמנו הייתה בעיה במסגרת משחקי הטניס במאלמו בשוודיה.

משה זעפרני: התלבטו אם לשחק, ובסוף שיחקו עם מגרש סגור.

משה זעפרני: אז סוגיה מעין זו תמיד עולה לדיון בשעת המחנך.

משה זעפרני: משרד החינוך הכין מספר ערכות למורים לדיון בנושא האנטישמיות.

משה זעפרני: יש פעמים שיש אלינו פניות גם מחו"ל אם יש לנו תוכניות בנושא האנטישמיות.

משה זעפרני: אנחנו משתדלים לעזור ככל האפשר.

משה זעפרני: אבל עיקר הטיפול שלנו הוא במסגרת החינוך בארץ, כי לצורך העניין בחינוך בחו"ל מתעסקת הסוכנות היהודי.

ליה שמטוב: תודה.

קרול נוריאל: קרול נוריאל, מהליגה נגד השמצה.

קרול נוריאל: גברתי היושבת-ראש.

קרול נוריאל: ממש בצורה טלגרפית דברנו על עניין "עופרת יצוקה" כאחד הטריגרים הגדולים שהיו לנו השנה לתופעות אנטישמיות.

קרול נוריאל: הייתי רוצה להזכיר כאן גם את המשבר הכלכלי שפרץ בסוף שנת 2008 ופרשת מיידוף שלא הוסיפו באמת להורדת האנטישמיות.

קרול נוריאל: אנחנו בליגה נגד השמצה מאמינים שמה שנכון הוא להציג את החומרים שלנו שאנו אוספים מהתקשורת הערבית בפרט וגם מאמצעי תקשורת שונים בעולם, להציג אותם כלשונם ללא פרשנות בפני מקבלי ההחלטות.

קרול נוריאל: החומרים מדברים בפני עצמם.

קרול נוריאל: דבר נוסף שאנחנו עושים במסגרת הפעילות שלנו הוא הבאת קהלים שונים לארץ על מנת להציג את המורכבות הישראלית, כדי שיחוו ממקור ראשון את המציאות הישראלית הלא פשוטה, ולא כדי שייצאו מכאן עם דעה לכאן או לכאן.

קרול נוריאל: אבל הם יוצאים מפה באמת שגרירים טובים של מדינת ישראל.

קרול נוריאל: אנשים שאף פעם לא היו כאן.

קרול נוריאל: דבר נוסף שאנחנו עושים זה תוכניות חינוכיות שמועברות לקהלים שונים, ולא רק לקהלים יהודים, ויש יותר לקהלים לא יהודים בנושא האנטישמיות, שנאה וגזענות.

קרול נוריאל: ודבר אחרון שאני רוצה לומר: הליגה חרתה על דגלה לא רק את המאבק באנטישמיות, אלא מאבק בגזענות ובשנאה לסוגיה.

קרול נוריאל: מה שבעצם אמר חבר הכנסת רותם זה משהו שאנחנו באמת מאוד מאמינים בו.

קרול נוריאל: אם יש מקרה של גזענות, אם יש מקרה של שנאה בכל חברה, גם בחברה הישראלית, יש להילחם ויש להיאבק.

קרול נוריאל: כך יש לנו קרדיט ויש לנו אפשרות להילחם בשנאה כלפי יהודים וגם כלפי מדינת ישראל.

קרול נוריאל: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: אני מבקשת להקריא את מסקנות הוועדה, ואנחנו צריכים להניח את זה על שולחן הכנסת.

ליה שמטוב: הוועדה מברכת את כל המשרדים הרלוונטיים שעוסקים בפעילות נגד האנטישמיות.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרדי ההסברה והתפוצות ולמשרד החוץ להעמיק את הפעילות להנחלת זיכרון השואה ברחבי העולם ולפעול למניעת אנטישמיות תוך קריאה למדינות העולם לחוקק חקיקה הכוללת ענישה כלפי גורמים אנטישמים, ואף להגביר את אכיפת החקיקה במקומות שבהם היא כבר קיימת, כדוגמה צרפת.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרד החוץ ולמשרדים רלוונטיים לפעול ברחבי העולם לגינוי האלימות במסגרת כל הפעילות האנטישמית.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרד החוץ ומשרד ההסברה והתפוצות לפעול גם במסגרת קמפוסים של האוניברסיטות ברחבי העולם כדי למנוע הפיכת המשכילים לאנטי-יהודים ואנטי-ישראלים.

ליה שמטוב: תודה רבה, הישיבה נעולה.