ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 165, 2010-02-17 09:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר היום צו ההוצאה לפועל (סגירת לשכות), התש"ע-2009.

דוד רותם: אני מברך את המשתתפים הקבועים בישיבות.

דני דנון: זה לא חל על מי שאיננו חבר ועדה.

דוד רותם: אתה חבר ועדה?

דני דנון: לא.

דני דנון: הבטחתי לך אתמול שאני אבוא ואני עומד בהבטחות.

דוד רותם: להבהרה.

דוד רותם: יש כאן מישהו מוועד העובדים?

שלמה אהרן: כן.

דוד רותם: אלי אלבז נמצא כאן?

קריאה: לא.

דוד רותם: אני קיבלתי את המכתב שלו ואני רוצה לומר לכם דבר אחד.

דוד רותם: ראשית, זה נכון שלא ביקשתי את תגובת נציגות הוועד בנדון.

דוד רותם: אני לא בטוח שאני צריך לבקש אותה, אבל בדרך כלל הייתי מבקש.

דוד רותם: שיהיה ברור שנמסר לי באופן ברור שיש הסדר עם ועד העובדים והסכמה וזה ייבדק היום במסגרת הדיון.

דוד רותם: דבר שני, רבותיי היקרים, הוכרז סכסוך עבודה.

דוד רותם: זה נכון?

קריאה: נכון.

דוד רותם: זאת אומרת שאין הסכמה.

דוד רותם: אני הבנתי מכם אחרת.

דוד רותם: אתם אמרתם בתשובה לשאלות באופן ברור שהגעתם להסכמה ואפילו סיפרתם לי שהעובדות יקבלו אחזקת רכב וכל הדברים האלה אבל מסתבר שאין הסכמה.

דוד רותם: לא שזה לא חוקי, אבל השאלה היא האם זה מוסרי שהכנסת תתערב בסכסוך עבודה.

דוד רותם: הרי אם אני אקבל החלטה לקבל את הבקשה שלכם, אחת משתיים: או שאני מייתר את סכסוך העבודה וזה דבר לא מוסרי לדעתי, או שאני גורם לכך שממחר בבוקר יש שביתה ואני לא בטוח שאף אחד מהדברים האלה הוא נכון.

דוד רותם: לכן אני מבקש שתשקלו את הדבר הזה תוך כדי הדיון כדי שנראה איך אנחנו מסכמים.

דוד רותם: מי רוצה להסביר לנו את הבקשה שלכם?

ענת הר אבן: בוקר טוב לכולם.

ענת הר אבן: לפני שאני אתחיל, אני רוצה לצטט קטע קצר מהסיפור של עליסה בארץ הפלאות.

ענת הר אבן: דו שיח קצר שמתרחש בין עליסה לשפן.

ענת הר אבן: עליסה שואלת את השפן באיזה דרך עליה ללכת, ועונה לה השפן: לאן את רוצה להגיע.

ענת הר אבן: עונה לו עליסה: לא ממש משנה לי לאן נגיע.

ענת הר אבן: אומר לה השפן: אם לא משנה לך לאן את רוצה להגיע, ממש לא חשוב באיזה דרך תבחרי.

ענת הר אבן: לדברים האלה אני אומר שלא בכדי החליטה הממשלה להפריד את מערכת ההוצאה לפועל במרכז לגביית קנסות ממערכת בתי המשפט ולהפוך את הגופים האלה לכלל יחידה עצמאית בניהול נפרד שמטרתה, כפי שנאמר בדברי ההסבר לתיקון 29 לחוק, להגביר את יעילות התפקוד של מערכת ההוצאה לפועל ולהעלות את אחוזי הגבייה.

דוד רותם: סליחה, אני מוכרח להפריע לך כבר בשלב זה כי מסתובב לי בראש מה שאמרת ואני כבר לא מבין.

דוד רותם: האם רצית לומר לנו שהממשלה היא עליסה או היא השפן?

ענת הר אבן: לא, אני חושבת שבסופו של דבר אנחנו עליסה ואנחנו צריכים לבחור את הדרך.

ענת הר אבן: מבלי לפגוע בכבוד הוועדה, הוועדה היא השפן שצריך לומר לנו אם אנחנו הולכים בדרך שהיא יעילה, בדרך שתוביל אותנו להתמקצעות, או שאנחנו צריכים להמשיך בדרך בה מתנהל הארגון עד היום.

דוד רותם: מה שברור לנו קודם כל, מתוך מה שאת אומרת, שהממשלה היא עליסה.

דוד רותם: דהיינו, הממשלה לא יודעת לאן היא רוצה ללכת וגם אתם לא יודעים לאן אתם רוצים ללכת.

ענת הר אבן: לא.

דוד רותם: עכשיו אתם רוצים שאנחנו נאמר לכם מה הדרך הנכונה.

ענת הר אבן: לא.

דוד רותם: אני מקבל את הגישה אבל תזכרי שאת עובדת מדינה ויש לך בעיה לומר מה שאמרת.

ענת הר אבן: יש לקחת את המשל והנמשל.

ענת הר אבן: הדוגמה הזאת הייתה דוגמה לכך שאנחנו לא רוצים ללכת בבלבול אלא אנחנו רוצים ללכת בדרך מסודרת.

ענת הר אבן: באנו לכאן במטרה של תכנון.

ענת הר אבן: יש לנו דרך והדרך היא הדרך של ההתייעלות וההתמקצעות.

ענת הר אבן: ההמשך של הסיפור הזה אומר שעליסה אומרת שלא משנה לה לאן נלך ובלבד שהיא תגיע לאן שהוא ואז אומר לה השפן שאם היא רוצה להגיע לאן שהוא, שתתמיד ללכת כי בסוף היא תגיע לאן שהוא.

ענת הר אבן: אבל זאת לא המטרה שלנו.

ענת הר אבן: המטרה שלנו היא להפוך את המערכת הזאת ליעילה ומקצועית.

ענת הר אבן: אין ספק שכאשר אנחנו באים לבחון את הדרך העתידית, אחת מהמטרות שניצבות בפנינו היום היא הוצאת הלשכות מתוך מבנה בתי המשפט מאחר שמבחינה היסטורית הלשכות מוקמו בבתי המשפט מכוח סעיף 2 הקודם לפיו ליד כל בית משפט תהיה לשכת הוצאה לפועל ובה ראש הוצאה לפועל ומוציא לפועל.

ענת הר אבן: הסעיף הזה למעשה שונה במסגרת תיקון 29 וסעיף 2 בנוסח הנוכחי שלו מאפשר לשר המשפטים, באישור הוועדה כמובן, להורות על סגירתן של לשכות הוצאה לפועל ובלבד שבכל מחוז תהיה לשכה אחת.

ענת הר אבן: יש הוראה משלימה לצד הסעיף הזה שאומרת שהיכן שתיסגר לשכה ובבית משפט שלום שלא תהיה לידו לשכת הוצאה לפועל, תהיה לשכת הגשה שבה יהיה ניתן להגיש בקשות ומסמכים ולקבל מידע בעניין תיקים והליכים בהוצאה לפועל.

ענת הר אבן: כמו עליסה בארץ הפלאות, אבל להבדיל, לא רצינו ללכת לאן שהוא ובפרשת הדרכים כאשר בחנו את המתווה הרצוי להפרדת לשכות ההוצאה לפועל ממבנה בתי המשפט, בחרנו באישורו של השר לצאת לדרך שתהיה מועילה ויעילה לציבור.

ענת הר אבן: שמנו לעצמנו מטרה לייעל את השירות, למקצע אותו ולהרחיב את השירות הניתן לציבור הפונים ללשכות ההוצאה לפועל.

ענת הר אבן: חלק ניכר מהלשכות שאותן אנחנו מבקשים לאחד הנן לשכות שאין בהן רשם במשך מרבית ימות השבוע.

ענת הר אבן: בלשכת בית שאן, אם ניקח אותה לצורך הדוגמה, יש היום חצי יום רשם לטובת ההוצאה לפועל.

ענת הר אבן: בלשכת קריית שמונה יש רשם רק יום אחד בשבוע ואני עוד אפרט בהמשך את כלל הנתונים ובעצם הנתונים נמצאים באתר הוועדה ונשלחו לוועדה ואני מניחה שכלל הציבור ראה אותם.

ענת הר אבן: המצב הזה של לשכות קטנות ומרוחקות יצר מצב של נדידת רשמים בו רשם נודד מלשכה ללשכה.

ענת הר אבן: הניסיון המצטבר שלנו מלמד אותנו כי הניזוק מהסיטואציה הזאת הוא הציבור.

ענת הר אבן: בקשות מטופלות בעיכוב של מספר ימים.

ענת הר אבן: בשל כך שהלשכות הן קטנות, הרשם אינו יכול לצבור ניסיון בתיקים הדורשים טיפול מיוחד ומורכב כגון תיקי כינוס.

ענת הר אבן: הרשם נעדר בנסיבות האלה את היכולת להיוועץ בעמיתיו, יכולת שהוכחה לנו בלשכות גדולות כיכולת שמפרה הדדית את הרשמים ותורמת למקצועיות שלהם.

ענת הר אבן: הקצאת משאבים ללשכות המיוחדות תתרום למניעת בזבוז משאבים על דרך אחזקת מבנים מאוחדת על כל המשתמע מכך – השכירות, ארנונה, אבטחה, ניקיון, ציוד ועוד.

ענת הר אבן: כמו כן, אין דומה לשכה שיש בה עובד אחד או שניים שצריכים לטפל במגוון רב מאוד של נושאים שוטפים כמו פתיחת תיקים, בקשות חייב, בקשות זוכה, גזברות, עיקולים, מדור תיקי מזונות, לבין לשכה גדולה בה יכול עובד אחד להתמקצע בתחום מסוים ובכך להביא לייעול השירות שניתן לציבור הפונים.

ענת הר אבן: כמו שאמרתי קודם, אנחנו מבקשים מהוועדה לעזור לנו לבחור בדרך ולא ללכת סתם כך לאן שהוא.

ענת הר אבן: לפני מערכת ההוצאה לפועל אינן סתם לאן שהוא.

ענת הר אבן: יש לנו דרך ומטרות שהותוו בפנינו, להגביר את יעילות התפקוד של מערכת ההוצאה לפועל ולהעלות את אחוזי הגבייה של החובות הנגבים.

ענת הר אבן: יש לנו היום 26 לשכות הוצאה לפועל פזורות ברחבי הארץ.

ענת הר אבן: לצורך המיקוד, יש 77 ערים ברחבי הארץ.

ענת הר אבן: יש לנו שמונה לשכות מוגדרות קטנות מאוד, וזה אומר שכלל התיקים שמנוהלים בהן הוא עד אחוז אחד מכלל התיקים הארצי.

ענת הר אבן: מעבר לשמונה הלשכות הקטנות מאוד, יש לנו שבע לשכות קטנות וזה אומר עד 3 אחוזים מכלל התיקים הארצי.

ענת הר אבן: זאת אומרת, יש לנו סך הכל 15 לשכות קטנות מתוכן אנחנו מבקשים לצמצם שבע לשכות.

ענת הר אבן: לשכה אחת נוספת שאנחנו מבקשים לצמצם היא לשכת הרצליה המוגדרת כלשכה בינונית.

ענת הר אבן: סתם לצורך הדוגמה ולצורך ההשוואה, לשכת תל אביב היא הלשכה הגדולה ביותר שלנו, בה מנוהלים 36 אחוזים מכלל התיקים, והמספר שאני רוצה שתזכרו, כאשר אני אתאר את הנתונים של יתר הלשכות, הוא שבלשכת ההוצאה לפועל נפתחו רק השנה 154 אלף תיקים.

ענת הר אבן: מכאן אני בכל זאת אעבור למספרים ואני מקווה שהנתון הזה של ה-154 אלף תיקים שנפתחו רק השנה בלשכת תל אביב יעזור לנו להבין את הנתונים של הלשכות.

דוד רותם: בלשכת תל אביב או בארץ כולה?

ענת הר אבן: בתל אביב בלבד נפתחו השנה 154 אלף תיקים.

דורית ואג: אנחנו מדברים על חודש וחצי.

ענת הר אבן: ב-2009.

ענת הר אבן: הנתונים שאני אדבר עליהם הם נתוני 2009.

ענת הר אבן: בקריית גת נפתחו 649 תיקים בשנת 2009.

ענת הר אבן: מלאי התיקים שיש בלשכה הזאת, המלאי הכללי, הוא כ-5,000 תיקים, ימי שיפוט של רשם אחד, שלושה עובדים.

ענת הר אבן: נתון נוסף שאני חושבת שצריך ללוות אותנו, עומד לנו לרועץ שלנו, ומפריע לוועדה למעשה ולכלל הציבור שיושב כאן, זה כמה אחוזים מהחייבים בלשכה הזאת הם חייבים שמתגוררים באזור קריית גת.

דוד רותם: חייבים או נושים.

ענת הר אבן: אני אדבר על הפן של החייבים.

ענת הר אבן: אחוז החייבים כנגדם מתנהלים תיקים בלשכה הזאת הוא 31 אחוזים.

ענת הר אבן: בבית שאן נפתחו השנה 1,258 תיקים, מלאי התיקים הוא כ-5,700 תיקים, יש חצי יום שיפוט של רשם, זאת אומרת, יש יום אחד של רשם שחלקו מוקדש לאזרחים וחלקו מוקדש להוצאה לפועל, כך שההוצאה לפועל מקבלת בהיבט הזה חצי יום שיפוט, יש עוד שני עובדים ואחוז חייבים שגרים בבית שאן מכלל החייבים בלשכה הוא 20 אחוזים.

דוד רותם: אני מקווה שכאשר אתם מביאים את כל הנתונים האלה, אתם לוקחים בחשבון את הסקר שפורסם אתמול על אמון הציבור במערכת המשפט ואתם חלק ממנה.

דוד רותם: זה שאתם לא קשורים להנהלת בתי המשפט, אתם חלק ממערכת המשפט.

ענת הר אבן: אמינות הנתונים?

דוד רותם: לא.

דוד רותם: לא אמינות הנתונים.

דוד רותם: העובדה היא שהסקר אומר ש-39 אחוזים מהציבור לא מאמינים במערכת המשפט שלנו בגלל הסחבת.

ענת הר אבן: לכן מנסים לייעל ולמקצע.

דוד רותם: תביאו את הרשמים כל יום.

דוד רותם: ודים כאן, ראיתי כבר את פנקס השיקים.

ענת הר אבן: אני מניחה שגם ודים יתייחס לנושא.

ענת הר אבן: ברשותכם, אני אמשיך עם הנתונים.

ענת הר אבן: בקריית שמונה נפתחו השנה 1,400 תיקים, יש שם כ-11,500 תיקים, יום אחד של רשם, שני עובדים ו-33 אחוזים מהחייבים מתגוררים באזור הלשכה.

ענת הר אבן: בעפולה נפתחו השנה כ-6,000 תיקים, יש שם כ-40 אלף תיקים, שלושה וחצי ימי רשם, שישה עובדים וכ-17 אחוזים מכלל החייבים מתגוררים באזור הלשכה.

ענת הר אבן: ברחובות נפתחו כ-7,300 תיקים, 45 אלף תיקים במלאי,שלושה ימי שיפוט, עשרה עובדים, 15 אחוזים מהחייבים מתגוררים באזור הלשכה.

ענת הר אבן: בקריון בהרצליה הנתונים הם די דומים ולכן אני אתייחס אליהם במיוחד.

ענת הר אבן: בלשכות האלה נפתחו כ-12 אלף תיקים, מלאי התיקים הוא בין 80 ל-60 אלף תיקים ואחוז החייבים המתגוררים באזור הלשכה בהרצליה הוא 4 אחוזים ובקריון 12 אחוזים.

דני דנון: מה זה באזור?

דני דנון: זה בעיר עצמה?

ענת הר אבן: בעיר ובישובים הסמוכים לעיר.

ענת הר אבן: ישובים שמוגדרים כישובים שהלשכה הזאת נותנת להם שירות.

ענת הר אבן: לא בכדי ציינתי את אחוז החייבים המתגוררים בתחומי הלשכה ומשויכים ללשכה.

ענת הר אבן: כנגד הטענה של האנשים, למעשה היא טענה צודקת, שצמצום הלשכות יביא להתייעלות והתמקצעות ולשיפור השירות, עולה הטענה שיש בכך פגיעה באזרחים המתגוררים בתחומי הלשכה, שלא יוכלו להתייצב לחקירת יכולת בתחום הלשכה.

ענת הר אבן: טענה זו אני רוצה לסתור.

ענת הר אבן: לא בכדי אחוז החייבים בתחומי הלשכות שציינתי נע בממוצע סביב ה-18 אחוזים וזאת מאחר שבחוק ההוצאה לפועל אין למעשה סמכות מקומית.

ענת הר אבן: ניתן לפתוח לצורך הדוגמה תיק כנגד תושב חולון שיתנהל בחיפה ואותו תושב חולון יצטרך להגיע לחקירת יכולת לחיפה.

ענת הר אבן: כך כנגד מרבית החייבים המתגוררים בתחום הלשכות אותן מוצע לסגור, מתנהלים תיקים בלשכות במיקום מרוחק, כך שממילא אותם חייבים צריכים להגיע ללשכות בהן נפתח התיק.

ענת הר אבן: כך גם כיום.

ענת הר אבן: בשל כך שאין רשמים במשך כל ימות השבוע בלשכות, הרי שאם חייב נעצר בצו הבאה, במרבית המקרים הוא יובא ללשכה אחרת מרוחקת בה יש רשם קבוע שיכול לקבל את החייב ולתת החלטה.

ענת הר אבן: לצורך הדוגמה, אם בקריית שמונה יש לנו רשם יום אחד בשבוע ויש כנגד החייב צו הבאה, הוא ממילא יובא ללשכת צפת או ללשכת טבריה, לשכה שיש בה רשם באותו יום כי אנחנו לא מחזיקים את החייב יתר על המידה.

ענת הר אבן: אני חוזרת, מציינת ומזכירה לכם שבלשכת הוצאה לפועל שתיסגר, הרי שבבית המשפט שלידו לא תהיה לשכת הוצאה לפועל, תהיה ממילא לשכת הגשה אליה יוכל החייב להגיע, להגיש בקשות, לקבל מידע, כך שהפגיעה בתושבים המתגוררים בסמוך ללשכה כמעט ואינה קיימת.

קריאה: זה לעג לרש.

דוד רותם: בלי קריאות ביניים.

דוד רותם: בוועדה קריאות ביניים הן רק לחברי כנסת וגם זה לא יותר מדיי אלא במידה.

ענת הר אבן: אני סבורה בהינתן הנתונים אותם ציינתי, כמובן שאנחנו נשמע אחר כך התייחסויות, ובהינתן קיומה של לשכת הגשה, הרי שהמשקל של הטענה כי יש בכך פגיעה בערי הפריפריה הנה מצומצמת ביותר ויש לדחותה מפני שיקולי היעילות וההתמקצעות שיביאו צמצום הלשכות, להקמתה של לשכה אחת גדולה בה שירותים טובים יותר לציבור.

ענת הר אבן: אני רוצה לציין שהמהלך של צמצום הלשכות נעשה בשיתוף פעולה ובהתייעצות עם לשכת עורכי הדין, עם עמותת ידיד, עם לשכת הסיוע המשפטי מביעים את הסכמתם למהלך.

ענת הר אבן: נמצאים אתנו כאן היום גם הממונה על הרשמים ומנהלת לשכת עפולה שניהלה עד לפני כחודשיים את לשכת בית שאן ואני אשמח אם כל אחד מהם גם ייתן את נקודת מבטו ויאמר מדוע יש באמת בצו המוצע כדי להיטיב עם הרשמים ועם הציבור ובכך לקדם את הסכמת הוועדה לצו המוצע.

שמעון שטיין: בוקר טוב.

שמעון שטיין: אני הממונה על הרשמים.

שמעון שטיין: אני שופט שלום.

שמעון שטיין: אני אחראי היום על כ-70 רשמים שמפוזרים ברחבי הארץ.

שמעון שטיין: אנחנו מנהלים בית חרושת שצריך לדון בסדר גודל של למעלה מ-20 אלף בקשות ביום.

שמעון שטיין: ההיקף הוא אדיר והעובדה שרשמים מפוזרים בהרבה מאוד מקומות מקשה על היעילות הניהולית שלי כמי שממונה על כל המערכת הזאת, מבחינת ניהול הרשמים.

יריב לוין: אתה אחראי על רשמי ההוצאה לפועל או על הרשמים בכלל?

שמעון שטיין: רק על רשמי ההוצאה לפועל.

שמעון שטיין: יחד עם זאת, בפועל היום האחריות שלי היא על 70 רשמים.

שמעון שטיין: מה שקורה זה שעד לתיקון האחרון, היקף הפעילות של הרשמים מבחינת בקשות היה כ-150-180 בקשות ליום והיום הרשמים שלי נדרשים לטפל בסדרי גודל כפולים, ב-300, 400 ו-500 בקשות ביום, כך שהיקפי הפעילות הם מטורפים.

שמעון שטיין: ברגע שיש לי קבוצת רשמים במקום מסוים, היכולת שלי לנהל את הלשכה הזאת היא יותר פשוטה, כי גם אם חסר רשם או שניים, הרשמים בינם לבין עצמם עוזרים אחד לשני, מעבירים תיקים מהאחד לשני, ואני מסוגל להקצות תיקים בין הרשמים בתוך הקבוצה עצמה.

שמעון שטיין: אם יש לי רשמת שיוצאת לחופשת לידה, ויש לי רשמות בחופשות לידה, במקום שהיא הרשמת היחידה, מיד זה יוצר בעיה ברורה.

שמעון שטיין: אני לא מדבר על חופשות רגילות, אני לא מדבר על השתלמויות ואני לא מדבר על כך שבמקרים לא מעטים רשם פוסל את עצמו בשל קירבתו לתיק כזה או אחר.

שמעון שטיין: כמובן שבמקום שיש עוד רשמים, מיד הדברים נעשים בצורה פשוטה מאוד ובמקום שאין כאלה, צריך לנייד תיקים ממקום למקום.

שמעון שטיין: בהיבט שלי, צמצום הלשכות בוודאי יביא ליעילות.

אירית כהן: בוקר טוב לכולם.

אירית כהן: שמי אירית כהן, כיום אני מנהלת לשכת ההוצאה לפועל בעפולה ועד לפני חודשיים ניהלתי את הלשכה בבית שאן.

אירית כהן: הלשכה מבחינה סטטיסטית מאוד מאוד קטנה.

אירית כהן: מספר קהל הפונים שלנו, הן הזוכים והן החייבים, הוא נמוך מאוד.

אירית כהן: ענת הרחיבה ודיברה הרבה על הנושא של הרשמת שלנו שנמצאת אחת לשבוע, שהיה בזה טעם לפגם כאשר הגיעו הרבה עורכי דין ורצו בקשות דחופות.

אירית כהן: היה לנו כל הזמן את הריצה הזאת מול נצרת כדי להגיע לכמה שיותר החלטות בכמה שיותר בקשות.

אירית כהן: מגיעים מעט מאוד אנשים וחייבים שמגיעים אלינו, הם מבית שאן עצמה, וגילינו, לפחות בשנים האחרונות, שהתיקים עצמם נפתחים בלשכות אחרות, בכל הארץ.

אירית כהן: ענת הרחיבה בנושא הזה ואמרה שגם אם מגיעים, זה אומר שוברים, זה אומר טפסים, זה אומר ניירת וממש הסתכלות קטנה על המחשב ולעזור בהיבט הכי קטן שיש.

אירית כהן: מרכז המידע עומד לפנינו והוא ברמה הכי גבוהה שעומדת להיות.

אירית כהן: הרעיון הכי גדול הוא שעומד לרשותנו מישהו שיהיה.

אירית כהן: תהיה איזושהי עמדת הגשה שהחייבים שלנו לא ייפגעו והזוכים לא ייפגעו.

אירית כהן: בחודשיים האחרונים אני בלשכה בעפולה.

אירית כהן: הלשכה בעפולה, אפשר להגדיר אותה עדיין כלשכה קטנה, למרות שהיא קצת יותר גדולה מבית שאן, אבל הייתי מזמינה אתכם לראות איך הלשכה שלנו נראית.

אירית כהן: הלשכה ממוקמת בקרוואן שעומד כ-20 שנים ותנאי השירות שם הם מחפירים ומאוד מאוד קשים.

אירית כהן: עורכי הדין שמגיעים, הזוכים והחייבים, פשוט עומדים בחוץ ולא יכולים לקבל את השירות והמענה אותו הם מבקשים.

אירית כהן: אני חושבת שהרעיון הזה להגיע לנצרת, כך שיהיה לנו מקום גדול ורחב, גם עבור העובדים, גם לניהול, גם לסדר, גם להתמקצעות, אני חושבת שזה הרעיון הכי טוב עבורנו ואני מקווה שזה יעבור בדרך הכי טובה.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שאנחנו עוברים לראות מצגת.

אריה כהן: לא.

אריה כהן: ביקשנו ואמרנו לנו לא.

דורית ואג: אמרו לכם כן.

אריה כהן: אמרו שאם כן, יחברו אותנו כי זאת בעיה להתחבר כאן.

אריה כהן: עכשיו זה לא מחובר.

כרמל שאמה-הכהן: בואו נתקדם.

אריה כהן: יש מצגת שירדה לאתר.

אריה כהן: בגדול ענת עמדה על הנתונים.

כרמל שאמה-הכהן: נמשיך עם הדוברים.

שי שחר: אני סטודנט למשפטים ולוקח חלק בקליניקה לדיני הוצאה לפועל במכללה למינהל.

שי שחר: אנחנו נמצאים פעמיים בשבוע בכמה לשכות, בעיקר בתל אביב ובראשון לציון וכמה שעות נמצאים מחוץ ללשכות כדי לעזור לחייבים בעיקר או לכל מי שצריך במילוי הטפסים, לתת קצת הסברים ולהקל על העומס שמוטל על הפקידים.

שי שחר: אנחנו כתבנו את עמדתנו בעניין ואני רוצה להאיר את הזווית שהיא קצת פחות מוארת כאן.

שי שחר: אנחנו כמובן בעד צעדים של התייעלות ואני שומע כאן את הטעמים שהם בעד ומתחברים לכל הצדדים החיוביים, אבל היינו רוצים להאיר את העמדה של אלו שלא נמצאים כאן וזה בדיוק מה שרואים ולא רואים דרך המצגות ולא רואים דרך המספרים, וזה כמה אנשים מגיעים, גם הבודדים בבית שאן וגם הבודדים בלשכות הקטנות, שאלו הם קשי היום, בעלי המוגבלויות, הנכים, החד הוריים שבעצם את הפגיעה בהם אנחנו רוצים לצמצם גם בצד הזה שכמובן יש בו הרבה דברים חיוביים.

שי שחר: לכן יש לנו שלוש הצעות קטנות.

שי שחר: אם אנחנו הולכים ללשכות שירות כאלה שנשארות שם, כדאי מאוד לדעתנו לשמור עליהן שם.

שי שחר: הפגיעה העיקרית תהיה באלמנט של חקירת היכולת כי אף שדיברתי עם מר מדיוני הבוקר, וגם אם זה אחוז קטן שמשתמש בזה, זאת הזכות של הציבור הכי חלש בכל המערך הזה.

שי שחר: לכן לדעתנו גם במודל, אנחנו מציעים מודל של שופט מדלג, גם שזה יום בשבוע, עדיין זה משהו שאסור לוותר עליו.

שי שחר: המשמעות של אדם בעל מוגבלות כזו או אחרת, כספית, פיזית, להגיע מבית שאן לנצרת, זה אומר שני אוטובוסים כאשר משך הנסיעה הוא שלושת-רבעי שעה בכל אוטובוס, דבר האומר יום שלם.

שי שחר: אם הוא יגיע וידע שיש בלשכת השירות יום אחד שהוא יכול לראות רשם ולהיחקר חקירת יכולת, לדעתנו זה יהווה צמצום מאוד משמעותי וחשוב.

שי שחר: הוא יכול לקבל חותמת על כך שהוא היה שם ובעצם עד שהוא יוכל לראות את הרשם ועד לחקירה, יהיה עיכוב הליכים.

שי שחר: היום יש בעיה והרבה פעמים אנחנו רואים מהשטח שאנשים ממלאים טפסים ומספיק שהם כתבו איקס במקום הלא נכון והטופס אחר כך חוזר והם צריכים למלא אותו שוב.

שי שחר: עם זה אנחנו מתמודדים כל הזמן.

שי שחר: לכן אנחנו ממליצים שהדמות שתהיה בלשכת השירות, תהיה לה סמכות לתת חותמת על הטופס של נבדק סופי.

שי שחר: זה גם ייעל את המערכת ולא תהיה כאן משמעות של החזרת הטפסים.

דוד רותם: אנחנו לא עוסקים באופן ניהול לשכות ההגשה.

דוד רותם: אנחנו עוסקים בשאלה האם צריך לסגור או לא צריך, האם צריך לאחד לשכות או לא צריך לאחד לשכות.

שי שחר: הבנתי שהם מציגים את עמדתם לגבי איך שתהיה לשכת השירות.

שי שחר: לנו מתוך השטח כמובן אין יכולת להיות חלק בהחלטה הזאת.

דוד רותם: אתם יכולים להציע לנו.

שי שחר: זה מה שאנחנו מציעים.

שי שחר: העמדה העיקרית היא שאנחנו תומכים בצו, אנחנו בעד ההתייעלות.

שי שחר: אין לנו בעיה עקרונית עם הצעד הזה.

שי שחר: מתוך השטח אנחנו אומרים – אני גם עברתי על המספרים ואני מבין שהצעד הזה יעיל וזה בסדר גמור ואנחנו כמובן בעד זה – שזה בתנאי שלא פוגעים בזכויות של מי שאנחנו מדברים עליו, החייבים, קשי היום, ואנחנו שמים לב שההתייעלות הזאת אכן נעשית בצורה חכמה ובצורה בה הופכים את הלשכות האלה לקצת יותר מתוחכמות, כך שהן יבזבזו קצת פחות כסף אבל הן עדיין ייתנו את השירות שיהיה אפילו יותר טוב מכפי שהוא היום.

שי שחר: הבנתי שאנחנו עוברים למערכת של סריקה און-ליין של כל הטפסים.

שי שחר: דווקא הטפסים הקריטיים כמו תיקי כינוס או צו מאסר וצו איסור יציאה מהארץ שצריכים להיות בו בזמן, לא מספיק באותו יום אלא צריכים להיות בו בזמן ובאותו הרגע, אלה דברים שיוכלו להיות במערכת של סריקה און-ליין, כך שהלשכות האלה לא יהיו פחות אפקטיביות מכפי שקיים היום אלא להפך.

שי שחר: גם באשר לפתיחת תיקים ואמצעי התשלום, אף שזה אומר שזה יותר ענייני, אפשר לעשות מערכת כזאת של תשלומים דרך כרטיסי אשראי ודרך בנק הדואר.

שי שחר: ההיבט העיקרי שלנו הוא באמת להפוך את זה ליותר מתוחכם כדי שבכל זאת זה לא יפגע בחייבים או יפגע כמה שפחות.

שי שחר: תודה רבה.

אמיר ירון: אני מייצג בדיון הזה את ההסתדרות, את מרחב רחובות.

אמיר ירון: רחובות היא אחד הישובים שמדובר על כך שיסגרו בה את לשכת ההוצאה לפועל ולהעביר אותה לראשון לציון.

אמיר ירון: אנחנו עשינו איזו בדיקה בהשוואה לראשון ואנחנו לא מבינים למה רחובות עוברת לראשון ולא ראשון עוברת לרחובות.

אמיר ירון: אני רוצה לומר, לאחר שדיברנו עם יושב ראש ועד העובדים הארצי, שאין כל הסכמה לגבי סגירת הלשכות.

אמיר ירון: אני אומר את זה גם בהמשך לשיחה שהתנהלה לפני מספר דקות.

אמיר ירון: אין הסכמה בנושא הסגירה אלא נהפוך הוא, הוא מתנגד נחרצות לכל התוכנית.

אמיר ירון: אני לא יודע מהיכן הביאו את הנתונים האלה, ואני יכול להעיד על כך שבסוף השבוע שעבר התקיימה ישיבה – ואני גם חבר מועצת עיריית רחובות ואני מדבר בשמו של ראש העיר, מר רפי מלול, שהעביר לכם גם את עמדתו כראש העיר, את עמדת חברי מועצת העירייה ותושבי רחובות - והעמדה של עיריית רחובות היא עמדה נחרצת כנגד כל הפגיעה בתושבים כתוצאה מהעברת הלשכות.

דוד רותם: במה תהיה פגיעה בתושבים?

אמיר ירון: אני אגע בעניין הזה, אבל קודם כל אני רוצה להבהיר.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אני אומר לך משהו.

דוד רותם: הבהרות אני מאוד אוהב, בעיקר כאשר הן באות בצורה נחרצת.

דוד רותם: אם ראש העיר רחובות חשב שיש לו במה להאיר את עינינו ויש לו נימוקים, אני הייתי מצפה שהוא יתייצב כאן ולא מסתפק במכתב שהוא שלח בתפוצה רחבה.

אמיר ירון: אני רוצה לומר שידענו על קיום הדיון הזה בסוף השבוע שעבר.

אמיר ירון: אנחנו לא ידענו על הדיון הזה.

אמיר ירון: סדר יומו של ראש העירייה עמוס לעייפה ולכן הוא ביקש ממני להשתתף בישיבה הזאת ולומר את הדברים.

דוד רותם: לפני שבועיים אתם קיבלתם הודעה על הדיון הזה.

דורית ואג: אנחנו זימנו את כל ראשי הערים הרלוונטיים.

דורית ואג: את כולם.

דורית ואג: לפני שבועיים.

דוד רותם: לשכת ראש העיר קיבלה הודעה על כך לפני שבועיים.

אמיר ירון: מבחינת העובדות, נודע לנו על ההחלטה לסגור את הלשכה ברחובות באמצעות ועד העובדים.

אמיר ירון: ביום חמישי שעבר ישבנו בלשכתו של ראש העירייה והוא שמע פעם ראשונה על הנושא הזה דווקא מצדם של נציגויות העובדים.

אמיר ירון: אז הוא נכנס לתמונה.

דוד רותם: תאמר לו לבדוק מה קורה בצוות בלשכה שלו כי אתם קיבלתם הודעה לפני שבועיים.

אמיר ירון: בסדר, אבל הנושא כאן הוא לא הלשכה אלא הנושא כאן הוא המהות, האם זה פוגע בתושבי רחובות והסביבה או לא פוגע בהם.

דוד רותם: אני רוצה הסבר למה להעביר את זה לראשון לציון.

דוד רותם: אני בדקתי גם את קווי האוטובוסים מראשון לציון לרחובות והוצאתי טבלה האומרת שאלה עשר דקות נסיעה ויש כל הזמן אוטובוסים.

דוד רותם: תסביר לי במה זה פוגע.

אמיר ירון: רגע.

אמיר ירון: אני רוצה לסבר את האוזן ולומר שראשון היא בלי עין הרע היום עיר גדולה והלשכה שלנו ברחובות אמורה לתת שירותים לא רק לרחובות אלא גם לישובים דרומית לרחובות.

אמיר ירון: הלשכה בראשון לציון שמיועדת לקבל ולקלוט לתוכה את כל התושבים הנצרכים ברחובות, נמצאת במערב ראשון.

אמיר ירון: אנחנו מדברים על תושבים ממוצעים מאזור רחובות, יבנה, בני עייש.

דוד רותם: לא, סליחה, חברי מועצת עיריית רחובות מייצגים את תושבי רחובות.

דוד רותם: את תושבי בני עייש ויבנה, יש מישהו אחר שמייצג.

דוד רותם: אל תדאגו להם.

דוד רותם: אתם תסבירו לי במה זה פוגע בתושבי רחובות שיצטרכו לנסוע עשר דקות.

אמיר ירון: כפי שאמרתי.

אמיר ירון: אותו תושב מרחובות ואי אפשר להתעלם מזה שזה לא רק רחובות.

אמיר ירון: עובדה שגם שמענו כאן נתונים על החייבים ועל כל האנשים שמקבלים את השירותים שהם לא תושבי רחובות והתייחסו לנושא הזה.

אמיר ירון: הם צריכים לעלות על אוטובוס ובדרך כלל הם לא בעלי הממון אלא הם בדרך כלל החייבים והם סוחבים על הגב שלהם הרבה מאוד בעיות, הם עולים על האוטובוס ומגיעים לרחובות ומרחובות הם צריכים להגיע למערב ראשון לציון.

אמיר ירון: מדובר כאן באלפי תיקים לשנה, באלפי חייבים, שסוחבים עליהם הרבה מאוד בעיות וזה לא עשר דקות נסיעה.

אמיר ירון: אני לא בטוח שלאותם חייבים יש גם את הרכב ואת יום העבודה הספציפי כדי להטריח את עצמם ולנסוע עד אחרי ראשון לציון.

דוד רותם: את יום העבודה הם צריכים לבזבז גם כשהם נוסעים לרחובות.

דוד רותם: איך נוסעים מבני עייש לרחובות?

אמיר ירון: יכול להיות שצריך גם בבני עייש לפתוח לשכה.

דוד רותם: אני שואל איך נוסעים מבני עייש לרחובות?

דוד רותם: עם אוטובוס?

אמיר ירון: הוא נוסע לגדרה, מגדרה לרחובות ולאחר מכן מרחובות הוא ייסע לראשון לציון, ובראשון לציון ייקח אוטובוס למערב ראשון.

אמיר ירון: ארבעה-חמישה אוטובוסים.

דוד רותם: אם כך, אני מציע שלא נאחד את רחובות עם ראשון אלא את לשכת רחובות תעבירו לבני עייש וזה יפתור את הבעיה.

אמיר ירון: אני חושב שהם מקבלים שירות טוב מאוד ברחובות.

אמיר ירון: לאורך השנים כאשר אנחנו מדברים על הגברת ההתייעלות וההתמקצעות, הסניף ברחובות, כפי שאני יודע, הוא סניף מצטיין, הוא נותן שירותים מצוינים.

אמיר ירון: לצערי הרב תנאי העבודה ותנאי השירות של המקום הזה, המקום הספציפי, הם תנאים בלתי מתקבלים על הדעת.

אמיר ירון: אף אחד לא התייחס לזה גם כאשר כל הבניין נשרף, השאירו שם את הכוך הקטן של ההוצאה לפועל, אף אחד לא טיפל בזה, נתנו לעובדים לסבול, להיפגע מתנאים תברואתיים בלתי אפשריים.

אמיר ירון: לדעתי מה שהיו צריכים לעשות זה קודם כל לחזק את הסניפים האלה.

דוד רותם: עכשיו כבר שיפצו את הסניף?

אמיר ירון: אנחנו הכרזנו סכסוך עבודה.

אמיר ירון: רק אחרי שהכרזנו סכסוך עבודה בגלל התנאים הספציפיים של העובדים, של 10 עובדים ברחובות, רק אחרי כן התקבלה החלטה שישפצו ויסדרו את הסניף ברחובות.

דוד רותם: ושיפצו?

אמיר ירון: עוד לא התחילו לעשות את זה כי הם מתנים את זה בכל ההחלטות הארציות.

דוד רותם: הם צודקים.

דוד רותם: כלומר, הם רוצים לדאוג לעובדים, תנאי העבודה שם נוראיים.

דוד רותם: הציבור פחות חשוב ועכשיו בואו נדאג לעובדים.

דוד רותם: הרי הכרזתם סכסוך עבודה לא בגלל הציבור אלא בגלל העובדים.

דוד רותם: בסדר, לעובדים אנחנו פותרים את הבעיה.

דוד רותם: שמעתי שהם עומדים לתת להם רכב צמוד.

אמיר ירון: עורך דין רחובותי שבא לקבל את השירות בלשכה ברחובות, הוא עורך דין שסובל ואני מדבר על תושב ובכוונה אני לא מדבר על העובדים.

אמיר ירון: העובדים סובלים, אבל גם אלה שמקבלים את השירות סובלים ולא רק החייבים אלא גם כל אותם עורכי דין שמגיעים למקום כי המקום הוא בתת תנאים.

אמיר ירון: לדעתי מה שהיו צריכים לעשות זה קודם כל לחזק את התשתית הקיימת כי ההפרטה הזאת אולי היא טובה מאחורי המספרים שאנחנו שומעים כאן, זה נשמע מאוד נחמד כאשר רואים כאן את המספרים, מאחדים את כל הלשכות, מצמצמים, מתייעלים ושוכחים שמאחורי כל המספרים היפים האלה עומדים גם בני אדם.

אמיר ירון: ההפרטה הזאת היא קודם כל פוגעת בתושבים, באנשים, כיוון שהם לא יקבלו את השירות ואנחנו יודעים מה הן ההפרטות האלה.

דוד רותם: איזו הפרטה?

אמיר ירון: זאת הפרטה.

אמיר ירון: ההפרטה משמעותה, שלב אחרי שלב.

דוד רותם: זאת הפרטה?

אמיר ירון: כן, זאת הפרטה.

אמיר ירון: אני בדקתי בראשון לציון.

אמיר ירון: שאלתי האם יש להם תנאים לקלוט עשרה עובדים מרחובות.

אמיר ירון: אמרו לי שלא רק שאין להם תנאים לעשרת העובדים אלא אפילו לעובד אחד אין להם מקום.

אמיר ירון: לא ראיתי את המקום בראשון, אבל שאלתי את האנשים שם איך הם יקלטו את האנשים במקום.

אמיר ירון: הם אמרו שהם לא מסוגלים כי אין להם אפילו מקום למסמר לשים במקום.

אמיר ירון: המשמעות היא שייקחו את עשרת העובדים האלה ובסופו של יום הם ילכו הביתה.

אמיר ירון: זאת התוצאה וזה הניסיון.

אמיר ירון: הרבה מאוד מהלכים של ניסיון לאחד הרבה מאוד לשכות, כי ההפרטות האלה טובות למספרים, טובות לאוצר, טובות להוצאה לפועל אבל הן רעות ופוגעות בתושבים והתפקיד המרכזי של הכנסת הוא קודם כל לדאוג לרווחת התושבים, תושבי רחובות ולא רק רחובות.

אמיר ירון: ההחלטה הזאת פוגעת קודם כל בתושבים.

אמיר ירון: היא פוגעת גם בעובדים כי אנחנו מבינים ואנחנו יודעים שבסופו של תהליך העובדים האלה ילכו הביתה.

אמיר ירון: אם הכוונה להשאיר רק ארבעה או חמישה מוקדים, מדובר בפיטורים של עשרות, אם לא מאות, עובדים.

אמיר ירון: מי שיסתכל במערכות המדינה יבין שבסוף יישארו מעט עובדים שיצטרכו לתת שירות לציבור גדול.

אמיר ירון: אני לא נכנס להיבט הכלל ארצי.

אמיר ירון: אין לי נתונים ולא ראיתי אותם.

אמיר ירון: אני רק יכול לומר לכם שרחובות חוגגת 120 שנים להיווסדה.

אמיר ירון: תחשבו לתת לנו איזו מתנה קטנה.

אמיר ירון: תוציאו את רחובות מהמשחק או שתעבירו את ראשון לרחובות.

אמיר ירון: תשמרו על הסניף הרחובותי, תעשו את הפיילוט ברחובות.

דוד רותם: אתה מההסתדרות?

אמיר ירון: גם וגם.

דוד רותם: מה נמצא במרחב שלך?

אמיר ירון: מבני עייש עד נס ציונה.

דוד רותם: אתה בניגוד עניינים.

אמיר ירון: אמרתי את זה.

דוד רותם: אמרת אבל אמרת.

אמיר ירון: כן, אמרתי.

דוד רותם: ניגוד העניינים שלך הוא קופץ לשמים.

דוד רותם: אם אני אעביר את ראשון לרחובות, זה בסדר?

דוד רותם: אני אאחד אותם ברחובות.

דוד רותם: אתה רצית מתנה.

אמיר ירון: אני יודע שיש ניסיון במשרדי הממשלה להוציא מרחובות את כל משרדי הממשלה ולהעביר אותם לראשון.

דוד רותם: אתה לא מקשיב למה שאני אומר לך.

דוד רותם: אני לא אתן להם.

דוד רותם: אמרת 120 שנים, אתה חבר מועצת העיר, ניתן לך מתנה.

דוד רותם: נעביר את ראשון לרחובות.

אמיר ירון: אשמח מאוד.

דוד רותם: אז אין לך בעיה עם העובדים של ראשון כי אין מקום והרי יפטרו אותם.

אמיר ירון: אני לא יודע.

אמיר ירון: שראשון תדאג לראשון.

דוד רותם: אתה לא שייך למרחב ראשון?

אמיר ירון: לא, ראשון לא אצלי.

דוד רותם: יש כאן מישהו מההסתדרות בראשון?

קריאה: לא.

דוד רותם: אז אני אייצג את ההסתדרות בראשון.

אמיר ירון: על פי החלטות הממשלה בעבר, רחובות היא עיר נפה ולא ראשון לציון.

אמיר ירון: רחובות היא עיר נפה וזה מופיע בכתובים.

אמיר ירון: לכן הקימו את כל משרדי הממשלה ברחובות.

אמיר ירון: לכאורה ההחלטה להוציא את משרדי הממשלה מרחובות, כולל את ההוצאה לפועל, היא מנוגדת להחלטת ממשלה וזה מופיע בכתובים ותבדוק את זה.

אמיר ירון: לכן אם אני בודק את ההיבט המשפטי, הנפה היא ברחובות ולא בראשון וזאת עילה מספיקה כדי שזה יהיה ברחובות ולא בראשון.

דוד רותם: ברגע זה הפכתי לנציג ההסתדרות בראשון.

דוד רותם: אני רוצה לומר לכם משהו.

דוד רותם: להעביר את הלשכה לרחובות, זה אסון שאין כדוגמתו.

דוד רותם: הבניין ברחובות נשרף, התנאים שם הם לא תנאים, אי אפשר להיכנס לשם, עורכי הדין סובלים.

דוד רותם: מה אנחנו נעשה?

דוד רותם: איפה נושיב את העובדים מראשון אם נעביר אותם לרחובות?

דוד רותם: אתם יכולים לתת לי תשובה?

דוד רותם: מה שיקרה הוא שזאת תהיה הפרטה ואתם תפטרו את העובדים בראשון.

דוד רותם: אמנם זה לא מעניין את מרחב רחובות, אבל זה מעניין אותי כמרחב ראשון.

קריאה: אפשר לשים את הלשכה בגבעת הכלניות שנמצאת בין שתי הערים ולכולם יהיה קל להגיע.

רן מלמד: אני אתחיל קודם כל בגילוי נאות קטן.

רן מלמד: אנחנו נמצאים היום בהליך משפטי מול רשות האכיפה והגבייה.

רן מלמד: אנחנו הגשנו נגדם עתירה לבג"ץ על נושא מכרז הפעלת הקול-סנטר שלהם.

דוד רותם: ראיתי.

רן מלמד: רציתי שזה יהיה על השולחן.

רן מלמד: למרות זאת, אנחנו בשיח אתם.

רן מלמד: צריך לומר גם מילה טובה על אתר האינטרנט שלהם שהוא מאוד ברור ומציג את החומרים בצורה מאוד טובה.

רן מלמד: אנחנו התלבטנו מאוד איך אנחנו מתייחסים לנושא הזה ואחרי שבדקנו את הנושא בדיונים שקיימנו, אנשי המחלקה המשפטית שלנו עם אנשי הרשות, אנחנו ביקשנו ואמרנו שלא נתנגד למהלך בשני תנאים:

רן מלמד: התנאי הראשון הוא שיתקנו את תקנה 15 כך שיובטח שאיכות השירות אכן תפעל כמו שצריך.

רן מלמד: יש לנו התחייבות כזאת אבל התקנה עדיין לא אושרה ולכן בהקשר הזה אנחנו מבקשים שהתחולה של מה שיאושר היום, אם יאושר, תהיה כפופה לאישור שינוי התקנה לפחות לתקופה של שישים ימים, אם לא יותר מזה.

רן מלמד: התנאי השני.

רן מלמד: יש לנו התחייבות של אנשי הרשות להקים לשכות חדשות, בניינים חדשים, כדי שלא יהיו מקומות בהם אי אפשר לשבת ואי אפשר לתת שירות ולקבל קהל כמו שצריך.

רן מלמד: על זה אני מודה, אין לנו התחייבות בכתב כרגע, אבל אני מעלה את הנושא לפרוטוקול בתקווה שזה באמת יוצג בצורה כזאת ותהיה התחייבות רשמית.

רן מלמד: אם שני הדברים האלה יעלו כפי שהתחייבו לנו, אנחנו לא נתנגד למהלך הזה.

דוד רותם: שאלה אליך.

דוד רותם: אתם הרי אנשים רציניים.

דוד רותם: מה המרחק מקריית שמונה לצפת?

רן מלמד: 38 קילומטרים.

רן מלמד: בדקנו גם את קווי האוטובוס.

דוד רותם: אתה יודע איך נוסעים?

רן מלמד: בדקנו גם את קווי האוטובוס.

דוד רותם: נוסעים מקריית שמונה לצומת מחנים.

רן מלמד: יש גם קווים ישירים היום.

רן מלמד: אגד עומד לעשות זאת.

רן מלמד: בחודש יוני אגד פותח קו ישיר בין צפת לקריית שמונה.

רן מלמד: אני בדקתי את נושא הנסיעות.

רן מלמד: אגב, בדקתי גם כמה פונים שלנו מקריית שמונה מגיעים לצפת כדי לנהל את העניינים שלהם שם.

רן מלמד: כאשר ישבנו עם הרשות, אחד הדברים הראשונים שאמרנו היה בדיוק הדבר הזה, למה לקחת אנשים מבית שאן לעפולה ולא למשל אולי לטבריה, מה צריך לעשות עם קצרין וטבריה למשל, ועוד דברים נוספים.

רן מלמד: אני מניח שחלק מהתשובות שקיבלנו היו מספקות.

רן מלמד: לכן אמרנו שאנחנו דורשים את שני הדברים שהזכרתי קודם ואם הם יתקיימו, אנחנו לא נתנגד לרעיון הזה.

רבקה אהרוני: אני הדוברת של רשות האכיפה והגבייה ובתפקידי הנוסף אני גם מנהלת התוכן של אתר האינטרנט.

רבקה אהרוני: אני רוצה לחזור תקופה אחורה, לתקופה בה היינו שייכים לבתי המשפט ואני קוראת לה תקופת החושך.

רבקה אהרוני: מבחינת ההסברה שנעשתה גם לזוכים וגם לחייבים, אני חושבת שעברנו מדרגת העולם הפרימיטיבי למשהו מאוד מתקדם.

רבקה אהרוני: הרבה מאוד שירותים ניתן היום לקבל באתר האינטרנט.

דוד רותם: המשאית עם המדליות בדרך.

רבקה אהרוני: יש לי גב רחב ולא איכפת לי לשאת עלי כמה מדליות, אבל זה לא משהו אישי.

רבקה אהרוני: אני חושבת שזה משהו שמובילה הרשות בניהול טוב.

רבקה אהרוני: אנחנו עושים מאמצים אינטנסיביים להנגיש שירותים לכל החייבים בכל המקומות.

רבקה אהרוני: הבאנו לציבור דרך אתר האינטרנט שירותים שעד היום ניתן היה לקבל אותם בלשכות.

רבקה אהרוני: אנחנו ממשיכים ומתקדמים ונותנים עוד ועוד שירותים באתר האינטרנט.

רבקה אהרוני: אני יכולה לספר לך שיש אפילו פיילוט למערכת וידאו קונפרנס שחייבים מאילת יוכלו לעשות חקירת יכולת מול רשם בבאר שבע.

דוד רותם: מתי זה ייגמר הפיילוט הזה של וידאו קונפרנס?

קריאה: עוד לא התחלנו בזה.

רבקה אהרוני: אבל צריך לתת על זה את הדעת.

רבקה אהרוני: אני חושבת שבשנה האחרונה התקדמנו מאוד מבחינת נגישות של שירותים שחייבים וזוכים יכולים לקבל ולא להגיע ללשכה.

דוד רותם: את בהחלט צודקת ואני רוצה לומר לך שעכשיו שכנעת אותי.

דוד רותם: בשלושת המשפטים האלה שכנעת אותי למה אני מתנגד לתקנות האלה ואני אומר לך למה.

דוד רותם: הרי אתם מריצים פיילוט של וידאו קונפרנס, אז כבר לא איכפת לי אם הרשם נמצא בקצרין או לא נמצא בקצרין כי בווידאו קונפרנס הוא יעשה את זה היכן שצריך.

דוד רותם: גמרנו את הסיפור ולא צריך יותר.

דוד רותם: אתם באמת מצוינים, אתם משתכללים, כל הנימוקים שלכם על רשמים שכן באים או לא באים וכולי, ירדו מן הפרק.

קריאה: אנחנו עוד לא שם.

דוד רותם: המדליה כבר הגיעה.

דוד רותם: אתה לא רואה שהיא כבר סוחבת שתי מדליות על הגב?

רבקה אהרוני: צריך להתייחס ברצינות לעניין הזה.

רבקה אהרוני: אני מדברת על מכלול של פעולות שמנגישות את השירותים ואין צורך להגיע ללשכה.

רבקה אהרוני: זאת הנקודה אליה אני חותרת.

ענת הר אבן: אני מניחה שבהיבט של הווידאו קונפרנס אדוני יודע כמה זה מורכב מבחינה משפטית.

דוד רותם: אני כבר שמעתי על פיילוט שאתם עושים.

דוד רותם: כך כרגע אמרו כאן.

דוד רותם: אם אתם עושים פיילוט, מצוין, תתחילו את הפיילוט בלשכות האלה.

רחל נמימי סבן: אני מזכירת מועצת קצרין.

רחל נמימי סבן: עד לפני ארבע וחצי שנים הייתי עורכת דין מן השורה וקיבלתי שירותים מלשכת ההוצאה לפועל בקצרין.

רחל נמימי סבן: כאן אני מייצגת את תושבי קצרין.

רחל נמימי סבן: עם כל הכבוד, ההתייעלות, הקדמה וכולנו בוודאי מברכים על כך, אנחנו מבקשים שלא תשכחו את הפריפריה.

רחל נמימי סבן: לא הכל זאת סטטיסטיקה ולא הכל הם שיקולים כלכליים.

רחל נמימי סבן: הנגישות של התושבים מקצרין גם לטבריה וגם לצומת מחניים היא מאוד מינימלית.

רחל נמימי סבן: יש שלושה קווי אוטובוס שמגיעים לטבריה במהלך היום בשעות לא שעות ובטח לא מתואמות לשעה שיש לחייב את חקירת היכולת בלשכת ההוצאה לפועל.

רחל נמימי סבן: לצפת אין בכלל אוטובוס מקצרין ואין אפשרות להגיע אלא צריך לעמוד בצומת קצרין ולחכות לטרמפים.

רחל נמימי סבן: אם אנחנו רוצים לחזק את הפריפריה, אנחנו צריכים לתת יותר סניפים.

רחל נמימי סבן: אנחנו עכשיו במלחמות כדי להביא אלינו מכון רנטגן כדי שאנשים חולים לא ייסעו בטרמפים לקופת חולים בטבריה, דבר שאצלכם במרכז הארץ נראה ממש מובן מאליו.

רחל נמימי סבן: אנחנו רוצים להביא אלינו רפואת מומחים.

רחל נמימי סבן: שוב, אם מסתכלים על הנייר, בדקתי וביררתי בלשכת ההוצאה לפועל בקצרין, נכון, רוב עורכי הדין – ואני הייתי ביניהם עד לפני ארבע וחצי שנים – מעדיפים לנהל את התיקים שלהם בטבריה או בקריית שמונה וזאת מהסיבה הפשוטה, ששם יש רשם כל יום.

רחל נמימי סבן: לקצרין אמנם הרשם מגיע פעם בשבועיים ואת מי מייצגים עורכי הדין?

רחל נמימי סבן: את הזוכים, את האנשים היותר חזקים והם רוצים שהדברים שלהם יתבררו יותר מהר.

רחל נמימי סבן: לכן בוודאי הם ילכו ללשכות שם השירות יותר זמין.

רחל נמימי סבן: אבל אותו חייב שרוצה מענה, רוצה בקשה לחקירת יכולת ולא רק לחקירת יכולת, רוצה בקשה לביטול עיקול כי עיקלו לו את חשבון הבנק – הוא לא ירוץ על כל בקשה כזאת.

רחל נמימי סבן: לחייבים המסכנים האלה לא תמיד יש אינטרנט ולא תמיד יש פקס כדי לשלוח את הבקשה בפקס.

רחל נמימי סבן: צריך לחשוב על הפריפריה, לחזק אותה, להוסיף שירותים ולא לקחת מאתנו שירותים.

אריאל בר-יוסף: אני היועץ המשפטי של עיריית קריית שמונה.

אריאל בר-יוסף: אני רוצה להצטרף למה שאמרה חברתי מקצרין.

אריאל בר-יוסף: אני חושב שהמסר שאנחנו מצפים מהמקום הזה, מהבית הזה, הוא לחזק את הפריפריה ולא לתת יד לנטישה של שירותים ממשלתיים כי הדבר הזה הוא מהווה מסר רע מאוד לתושבים והוא גם פוגע באיכות החיים של אנשים שמשלמים מסים בדיוק כמו במרכז הארץ.

אריאל בר-יוסף: אני רוצה להתייחס לעוד נקודה אחת ולא אחזור על דברים שנאמרו.

אריאל בר-יוסף: לדעתי בנתונים שהועברו כפי שנמצאו באתר יש הטעיה מסוימת.

אריאל בר-יוסף: החסכון הוא לא חסכון באמת שקיים מכיוון שבקריית שמונה, לשכת ההוצאה לפועל נמצאת בבניין של בית המשפט ומתוכנן לבנות בקריית שמונה בית משפט חדש.

אריאל בר-יוסף: זאת אומרת, האבטחה במילא קיימת בבית המשפט וזה לא משהו שייחסך.

אריאל בר-יוסף: דלפק וחצי שיש בקריית שמונה, זה לא משהו שמשלמים עליו.

דוד רותם: חברים, עזבו את החסכון.

דוד רותם: 8 מיליון שקלים, את הסכום הזה פותרים מאוד מהר כי נמצא כאן ודים מאגף התקציבים והוא יאמר לכם שטיסות לחוץ לארץ במחלקת עסקים, אם נכפיל את זה בשנה, הסכום הוא יותר מאשר 8 מיליון שקלים ואז פתרנו את הבעיה.

דוד רותם: אני גם הייתי מציע שאת ה-8 מיליון שקלים האלה יסדירו עם לשכת עורכי הדין במסגרת האגרות שגובים מעורכי הדין.

דוד רותם: יש מספיק כסף.

יריב לוין: עורכי הדין הזרים.

דוד רותם: לא, לא הזרים.

דוד רותם: הישראלים.

אריאל בר יוסף: עוד מילה אחת.

אריאל בר יוסף: אינטרנט הוא לא בשביל חייבים שצריכים חקירת יכולת.

אריאל בר יוסף: זה לא קיים.

אריאל בר יוסף: נסיעות ברכב פרטי הן לא עבור האנשים האלה.

אריאל בר יוסף: לשכת ההוצאה לפועל צריכה לתת שירות לאנשים האלה ולא לאנשים האמידים שיכולים לעשות הכל באינטרנט ולנהל דרך האינטרנט את חשבונות הבנק שלהם.

עדי קומרנו פלד: אני ראש הלשכה לסיוע משפטי בירושלים.

עדי קומרנו פלד: אנחנו חלק ממשרד המשפטים אבל אנחנו מייצגים ברוב המקרים את החייבים ואת החייבים שבאמת הם חסרי אמצעים.

עדי קומרנו פלד: דיברנו על אינטרנט אבל מרבית האנשים שמקבלים אצלנו את הסיוע, אין להם אינטרנט, אין להם רכב כי אם היה להם רכב, הם לא היו זכאים לקבל את הסיוע המשפטי.

עדי קומרנו פלד: אנחנו היינו בקשר עם רשות האכיפה וניסינו לבדוק.

עדי קומרנו פלד: מה שמטריד אותנו בעיקר, כאשר אנחנו באים להסתכל על רוב המקרים מהצד של החייבים, אלה באמת שני דברים, הנושא של חקירת יכולת והנושא של הידע והאפשרות של אותם חייבים לדעת שאמנם אין להם לשכת הוצאה לפועל ליד הבית שלהם, אבל הם כן יכולים להגיע ולפחות למסור את המסמכים ולקבל את השירות בכל מקום אפשרי.

עדי קומרנו פלד: הבנו שכרגע יש תהליך שבא לפתור את השאלה ואת הבעיה של קיום חקירות יכולת במקומות מרוחקים.

עדי קומרנו פלד: אני רק רוצה שהדברים יעלו גם בפני הוועדה במסגרת זאת ושיובהר בדיוק במה דברים אמורים.

עדי קומרנו פלד: בנוסף לזה חשוב שבאותן גזרות של לשכות לחייבים שגרים במקום מרוחק מלשכות ההוצאה לפועל, במיוחד לשכות הוצאה לפועל שעתידות להיסגר, יופיע המידע שיידע את אותם חייבים שהם יכולים להגיע לכל בית משפט שלום ולקבל את המידע ולמסור מסמכים.

ליאור שפירא: אנחנו בחנו את הנושא די באינטנסיביות וקיימנו מספר דיונים בוועדה.

ליאור שפירא: הייתה לנו פגישה עם הרשות.

ליאור שפירא: גם ראש הלשכה התערב באחת או שתי ישיבות ומנענו סגירה של לשכה או שתיים.

דוד רותם: אני יודע שאנחנו לא יכולים לסגור את ראשון.

ליאור שפירא: אנחנו מנענו סגירה של לשכה אחת או שתיים כי סברנו שזה לא נכון.

ליאור שפירא: באופן כללי אנחנו חושבים שהצעד הזה הוא צעד שכנראה יקדם את המערכת.

ליאור שפירא: יש לנו אמון בראש רשות הגבייה שאכן יעשה את הצעד על הצד הטוב ביותר ואנחנו נעקוב אחרי הביצועים.

ליאור שפירא: לכן אנחנו לא מתנגדים למהלך.

דוד רותם: כמה עורכי דין יש בקריית שמונה?

ליאור שפירא: אני לא יודע.

ליאור שפירא: מה שכן, זה דווקא דבר שלא נכון כאן היום, ובדיוק קיבלתי עכשיו שאלה בעניין הזה אבל באתי לא מוכן לשאלה מסוג זה.

ליאור שפירא: אני רואה שבסעיף 2 כתוב ששר המשפטים יכול להקים לשכות.

ליאור שפירא: אני לא רואה ששר המשפטים יכול לסגור לשכות.

ליאור שפירא: לכן לא הבנתי איך אנחנו סוגרים.

ענת הר אבן: פקודת הפרשנות.

דוד רותם: הוא יכול.

דוד רותם: השאלה היא אחרת.

דוד רותם: כמה עורכי דין יש בקריית שמונה?

ליאור שפירא: אני לא יכול לומר בשליפה.

דוד רותם: בערך.

ליאור שפירא: אין לי שמץ של מושג.

דוד רותם: במה מתעסקים עורכי הדין בקריית שמונה?

רחל נמימי סבן: בדרך כלל בכל.

דוד רותם: דהיינו?

רחל נמימי סבן: רוב עורכי הדין בפריפריה עוסקים במקרקעין, בדיני אישות, בפלילים.

דוד רותם: גם בתל אביב ובירושלים עורכי הדין מתעסקים בכל.

רחל נמימי סבן: שם יש משרדים גדולים.

דוד רותם: עזבי את המשרדים הגדולים.

דוד רותם: המשרדים הגדולים בסוף הם לא מדברים אתנו.

דוד רותם: המשרדים הגדולים מכתיבים לנו.

רחל נמימי סבן: עורכי הדין בקריית שמונה, בקצרין, מתעסקים בכל.

דוד רותם: מה יקרה לאותם עורכי דין כאשר אני סוגר להם את הלשכה?

ליאור שפירא: יכול להיות שהם יעתיקו את המשרד שלהם למקום אחר.

דוד רותם: הם מאבדים חלק מהפרנסה שלהם.

קריאה: זה לא מדויק, כי אתה לא צריך להיות קרוב ללשכה.

דוד רותם: אתה צריך להתחיל לנסוע ולטרטר את עצמך.

דוד רותם: אני יודע שלשכת עורכי הדין, התפקיד המרכזי שלכם שהוא תפקיד חובה עוד לפני התיקון של יריב לוין, הוא לדאוג לעורכי הדין.

ליאור שפירא: בהחלט.

דוד רותם: זה לא רק על ידי כך שתמנעו כניסת אחרים אלא זה גם לדאוג לקיימים, בעיקר הצעירים שבהם.

ליאור שפירא: בהחלט.

ליאור שפירא: אבל כלל ציבור עורכי הדין אמור ליהנות משירותים הרבה יותר טובים לכלל.

ליאור שפירא: מעבר לזה, אני חושב שהדרך שהרשות פתרה את הגישה מרחוק לכל הלשכות האלה, תפתור גם את הבעיה של אותם עורכי דין.

יריב לוין: לכל דיון יצטרך עורך הדין עכשיו לנסוע.

ליאור שפירא: אין כמעט דיונים עם ההוצאה לפועל.

ליאור שפירא: אם יש דיון, הוא מפסיק להיות בהוצאה לפועל והולך לבתי המשפט.

ליאור שפירא: כמעט ואין דיונים בלשכות ההוצאה לפועל.

ליאור שפירא: כמעט.

דוד רותם: אדוני היועץ המשפטי של קריית שמונה, כמה משרדי עורכי דין יש בקריית שמונה?

אריאל בר יוסף: אני לא יודע.

אריאל בר יוסף: לא ספרתי את משרדי עורכי הדין.

אריאל בר יוסף: בבחירות האחרונות היו כ-50 אנשים באזור - כך אני זוכר, אבל אני לא רוצה לנקוב סתם במספר – שבאו להצביע בקלפי.

אריאל בר יוסף: לא ספרתי את האנשים.

דוד רותם: איך זה לא הקימו להם מחוז בפני עצמו?

אריאל בר יוסף: אנחנו מסונפים למחוז נצרת.

אריאל בר יוסף: אני מופתע לשמוע את מה שאומר חברי מהלשכה.

אריאל בר יוסף: אני חושב שלסגור בפריפריה, יש לזה אמירה נוראית.

דוד רותם: את זה אנחנו כבר יודעים.

דוד רותם: אני רוצה לדעת מבחינה עובדתית כמה עורכי דין יש בקריית שמונה פלוס-מינוס ובמה הם עוסקים.

אריאל בר יוסף: כמו שאמרתי, בבחירות האחרונות אני זוכר שהיו כ-50 אנשים רשומים להצבעה.

דוד רותם: זאת אומרת, מבחינת עורכי הדין אין בעיה אם סוגרים להם את הלשכה.

דוד רותם: הם לא יסגרו את המשרדים שלהם בגלל זה ולא תפסידו ארנונה.

אריאל בר יוסף: אני מניח שמשרדי עורכי דין מקימים את המשרדים שלהם בסמוך לבתי משפט או לשכות הוצאה לפועל.

אריאל בר יוסף: בקריית שמונה אמור לקום בית משפט חדש.

אריאל בר יוסף: יכול להיות שמחר אנחנו נהיה כאן בדיון על בקשה לסגור גם את בית המשפט בקריית שמונה והנימוקים יהיו אותם נימוקים.

רחל נמימי סבן: כבר הייתה עצה כזאת.

אריאל בר יוסף: זה תהליך.

אריאל בר יוסף: ברגע שאתה פוגע בלשכת ההוצאה לפועל ששוכנת בבניין בית המשפט, אתה גם פוגע בבית המשפט.

אריאל בר יוסף: התוצאה של זה, זאת פשוט נטישה.

אריאל בר יוסף: זה לא נמדד במספר עורכי הדין שיכולים לאבד את המקום, זה באמת לא משמעותי, אלא הנקודה היא שבית המשפט ולשכת ההוצאה לפועל כרגע תלויים אחד בשני ומספקים חמצן אחד לשני.

אריאל בר יוסף: ברגע שאחד מהם ירד, גם הכדאיות של השני תיפגע.

ליאור שפירא: אני חושב אדוני שציבור עורכי הדין לא עושה שימוש בלשכות ההוצאה לפועל כמו שכרגע זה מצטייר.

ליאור שפירא: הרוב אלה באמת חייבים.

ליאור שפירא: אנחנו ששמנו דגש בדיוני הוועדה אצלנו, יותר שמנו דגש לעניין החייבים שנזקקים להגיע ללשכה שהיא יותר קרובה לביתם.

ליאור שפירא: ציבור עורכי הדין, כמה הוא מופיע בהוצאה לפועל?

ליאור שפירא: רוב הדיונים מתבצעים בבתי המשפט ולא בהוצאה לפועל.

ליאור שפירא: זה די נדיר שמתבצע שם דיון שצריך עורך דין של חייב.

ליאור שפירא: עורך דין של זוכה, זה לא משנה כי הדיון יכול להתבצע בכל לשכה.

יריב לוין: מי עושה חקירת יכולת?

ליאור שפירא: עכשיו, לאור הרפורמה, עושים הרבה חקירות יכולת.

ליאור שפירא: חקירות היכולת היום הן הפתח.

שלמה אהרן: אני מהוועד ברחובות.

שלמה אהרן: יש כמה נתונים שאולי לא נאמרו בקשר לרחובות.

שלמה אהרן: חוץ מזה שמועסקים במקום עשרה עובדים, יש לנו רשם שנמצא כל יום ועוד רשם נוסף שנמצא בימי שלישי ורביעי כאשר קודם לכן היו שני רשמים במשך כל השבוע.

שלמה אהרן: אני יודע בוודאות שאצלנו מקבלים בסביבות 200 אנשים כל יום.

שלמה אהרן: משמועות אני יודע שבראשון מקבלים פחות כי מי שפותח שם תיק, אלה כנראה עורכי דין.

שלמה אהרן: הקהל קשה היום עליו דיברנו, זה הקהל אותו רואים אצלנו הרבה יותר.

שלמה אהרן: מעבר לזה, אני יודע שברחובות בית המשפט וההוצאה לפועל קיימים במקום עוד הרבה לפני ראשון.

שלמה אהרן: אלה שקיבלו שירות מרחובות והתרגלו לשירות חדש שקיבלו בראשון, אלה אנשים שהיו באים מראשון לרחובות ולהם לא הייתה בעיה עם זה.

שלמה אהרן: מצבם של אנשי רחובות יורע.

שלמה אהרן: העובדים במקום, חלק מועסקים כבר מעל שלושים שנים והרוב מעל 15 שנים.

שלמה אהרן: גם לגבי החייבים שהניידות שלהם לכאורה לא תהיה, יש להם את האפשרות לפתיחת תיק ולהתייצב בכל לשכה בארץ, ואלה שנמצאים ברחובות יש להם את האפשרות לבוא לרחובות ולהתייצב שם.

שלמה אהרן: יש הגבלות שגם שם במשך שלושים ימים הם יכולים להתייצב בכל לשכה בארץ ואז אלה שנמצאים ברחובות, יש להם את האפשרות להתייצב ואלה אנשים רבים וזה רק מתחיל.

שלמה אהרן: יותר מזה אין לי מה להוסיף.

דוד רותם: ודים, דבר.

דוד רותם: אל תגיד לי שזה חסכון של 8 מיליון שקלים.

ודים גודון: בכל מקרה אני אומר משהו בנושא הזה.

ודים גודון: נוצר כאן רושם שמדובר כאן בהפרטה.

ודים גודון: לא מדובר כאן בהפרטה.

ודים גודון: הפרטה בהתאם להגדרה היא העברת שירות ציבורי או מוצר ציבורי לידיים פרטיות.

ודים גודון: אנחנו לא מנפיקים כאן מניות של הוצאה לפועל או של משרד כזה או אחר.

דוד רותם: אתם בדרך כלל רוצים לעשות השקעות טובות ואתם יודעים שאם תפריטו את ההוצאה לפועל ותמכרו את המניות שלהם, הסיכוי שבבורסה הם לא יצליחו.

ודים גודון: אין כוונה להפריט את ההוצאה לפועל.

ודים גודון: חשוב היה לי להבהיר את זה כי יכול להיות שחלק מהאנשים לא הבין את זה נכון.

ודים גודון: הדיונים בין משרד המשפטים למשרד האוצר ורשות האכיפה והגבייה בנושא הזה מתנהלים כבר כשנה.

ודים גודון: חשוב לי לציין שעמדתנו הייתה הרבה יותר קיצונית ובסוף השתכנענו, לאור השיקולים המקצועיים של משרד המשפטים, של שר המשפטים ורשות האכיפה והגבייה, ואנחנו תומכים מאוד במהלך הזה.

ודים גודון: מדובר בהתייעלות.

ודים גודון: כפי שאמר היושב ראש, אלה לא רק 8 מיליון שקלים.

ודים גודון: 8 מיליון שקלים הם חסכון ישיר.

ודים גודון: לא דובר כאן על חסכון עקיף שאי אפשר להעריך אותו, אבל זה שירות יותר טוב לאזרח.

ודים גודון: כפי שנאמר כאן על ידי ההוצאה לפועל, ככל שיש לשכה יותר גדולה, אפשר לתת שירות יותר טוב עם יותר רשמים כך שיותר אנשים יקבלו שירות יותר טוב ויותר מהר.

ודים גודון: בנוסף, חשוב גם לציין את נושא הדיור, נושא שהועלה כאן על ידי עמותת ידיד.

ודים גודון: במסגרת הרפורמה ובמסגרת ההפרדה של רשות האכיפה והגבייה מהנהלת בתי המשפט, הרשות עוברת לדיור חדש, בשלבים כמובן, כיוון שהנושא הזה עולה הרבה מאוד כסף.

ודים גודון: בכל מקרה כל הצדדים השתכנעו ויש מהלך להעביר את הרשות לדיור חדש כך שגם לעובדים יהיה מקום יותר טוב וכמובן גם לאנשים שבאים לקבל שירות.

דוד רותם: בנושא של הבינוי יש לי אליכם הצעה.

דוד רותם: אני גיליתי דבר מדהים.

דוד רותם: לכם יש טבלאות פרוגרמה.

דוד רותם: אל תעבדו לפיהן.

דוד רותם: אין להן שום חשיבות במציאות ועובדה היא שאני קיבלתי טבלה שמהפרוגרמה, במדרג של הפרוגרמה, אם אנחנו מאחדים לשכות, אנחנו חוסכים המון מטרים כי הפרוגרמה שלכם אין לה שום חשיבות.

דוד רותם: היא פשוט לא נכונה.

ודים גודון: מדוע?

דוד רותם: אתן לך דוגמה.

דוד רותם: כאשר בקריון ועכו, על פי הפרוגרמה, צריך 2,200 מטרים ואפשר לחסוך מתוכם 500 מטרים כי עכשיו אומרים לי שנעשה את זה ב-1,700 מטרים.

דוד רותם: פירושו של דבר שהפרוגרמה שלכם לא נכונה.

דוד רותם: הפרוגרמה אומרת דבר מאוד פשוט.

דוד רותם: רשם צריך 37 מטרים.

דוד רותם: מזכירת רשם צריכה 16 מטרים.

דוד רותם: אני ביקשתי את הפרוגרמה של משרד האוצר על לשכת יושב ראש ועדת החוקה, כמה מטרים אני צריך לקבל לפי הפרוגרמה שלכם?

דוד רותם: תאמין לי, גם את האולם הזה הייתי מכניס לחדר שלי.

ודים גודון: לא יכול להיות.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: כל הקומה של ועדת החוקה לא מגיעה למטרים שאתם נותנים כאן ללשכה קטנה מאוד של 605 מטרים.

ודים גודון: הפרוגרמות למעשה נעשות ומתבצעות על ידי הדיור הממשלתי ויש מפתחות מאוד מסודרים.

דוד רותם: עזבו את המפתחות.

דוד רותם: זה מה שאני אומר לך.

דוד רותם: אני מציע לך עכשיו הצעת ייעול וחסכון.

ודים גודון: אנחנו נשקול את זה.

דוד רותם: אל תבדקו מפתחות כי המפתחות הם לא נכונים.

דוד רותם: רשם לא צריך 60 מטרים.

ודים גודון: רשם לא מקבל 60 מטרים.

דוד רותם: לא חשוב.

דוד רותם: כמה שלא רשום שם.

דוד רותם: עובדה היא שהצליחו לחסוך עכשיו במכה אחת 500 מטרים מתוך 2,200 מטרים.

דוד רותם: זה 25 אחוזים.

ודים גודון: בכל מקרה אנחנו נשב עם המשרדים על הפרוגרמות ואנחנו נייעל עד כמה שניתן.

ודים גודון: אנחנו גם לוקחים את כל הצרכים המקצועיים אבל כמובן ניקח את זה לתשומת לבנו.

דוד רותם: יש לי שאלה אליך.

דוד רותם: בתקציב המדינה ראיתי שהקימו משרד לפיתוח הנגב והגליל.

ודים גודון: שיתוף פעולה אזורי.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: יש שני משרדים.

דוד רותם: זה שר אחד עם שני משרדים.

דוד רותם: בכוונה קבעו שר אחד, כדי שכאשר הקואליציה תתרחב, אפשר יהיה לפלג את זה לשניים, יהיה השר לפיתוח הנגב, השר לפיתוח הגליל, ויהיה השר לשיתוף פעולה והשר האזורי.

ודים גודון: יש משרד לפיתוח הנגב והגליל והמשרד קיים כבר מזמן, ומשרד לשיתוף פעולה אזורי שהוקם ב-2009.

דוד רותם: אלה שני משרדים.

דוד רותם: יש דבר אחד שמאוד מציק לי.

דוד רותם: אנחנו כל הזמן פועלים לחיזוק הפריפריה והתקציב הרבה יותר גדול מ-8 מיליון שקלים ואנחנו הולכים לחסוך כאן 8 מיליון שקלים, לשיטתכם.

דוד רותם: אני אומר לך שגם כאן

דוד רותם: זה לא נכון וזה יהיה הרבה פחות.

דוד רותם: הרי זה בעצם רמז לפריפריה.

דוד רותם: כאשר אני לוקח את קריית שמונה ואני לוקח את קצרין, בית שאן וכל המקומות האלה, אני סוגר את לשכת ההוצאה לפועל, ואז כמו שאמר כאן היועץ המשפטי של קריית שמונה וכמו שאמר חבר מועצת העיר רחובות, אני בעצם אומר להם – אם רחובות היא פריפריה – שאני מצמצם אצלכם את השירותים ונותן לכם מחשב אתו תעבדו ותעשו את הכל און-ליין.

דוד רותם: למה אני צריך לעשות את זה?

ודים גודון: אדוני, תרשה לי לא להסכים אתך בנושא הזה.

ודים גודון: לדעתנו אין כאן שום מסר לפגיעה בפריפריה.

ודים גודון: הפגיעה בפריפריה תהיה כמובן אם במידה ויסגרו מפעל, יסגרו משהו יצרני בפריפריה, אם יאמרו שהכביש המסוים שהממשלה החליטה להקים שיחבר בין עיר אחת לעיר שנייה בפריפריה יבוטל או שמבטלים איזושהי רכבת.

ודים גודון: זאת באמת פגיעה בפריפריה.

ודים גודון: כאשר מדובר כאן באיחוד מספר לשכות, זה לא המצב.

ודים גודון: גם כך לא מדובר בסמכות מקומית אלא רק בבתי משפט.

ודים גודון: גם כך הזוכה יכול לפתוח את התיק שלו באילת נגד החייב בקריית שמונה.

ודים גודון: לכן אין כאן שום משמעות לפגיעה בפריפריה.

דוד רותם: אתה מבין שהאיש מקריית שמונה או האיש מבית שאן שצריך לפתוח תיק, זה נכון שהוא יכול לפתוח אותו גם באילת, אבל אנחנו יודעים איך השיטה עובדת.

דוד רותם: כאשר אני מיוצג על ידי עורך דין, זה תלוי איפה עורך הדין נמצא, אבל כאשר אני לבד פותח את התיק או כאשר אני לבד רוצה את השירות, אני הולך ללשכה ליד הבית שלי.

ודים גודון: יש הנגשת שירותים, כפי שנאמר כאן גם על ידי הדוברת וגם על ידי הרשות.

ודים גודון: יותר ויותר שירותים ניתנים דרך האינטרנט.

ודים גודון: אולי הרשות תסביר את זה יותר טוב ממני.

ודים גודון: פחות ופחות דיונים פרונטליים נערכים ברשות.

ודים גודון: עדיף אולי שהרשות תרחיב כאן.

דוד רותם: למי שיש אינטרנט.

דוד רותם: אני הרי זוכר שכאשר תיקנו את חוק ההוצאה לפועל, היה ויכוח איזה מחשבים להוציא ולא להוציא.

יריב לוין: תודה אדוני היושב ראש.

יריב לוין: אני מוכרח לומר שאחרי ששמעתי כאן את הדברים, אולי נכון יהיה בכלל שאנחנו נחזיר את הצו לשר כדי להרחיב אותו, כדי לסגור עוד לשכות, כי לפחות לפי שיטתכם יש קואורלציה ברורה.

יריב לוין: ככל שהמקום גדול יותר, השירות יותר טוב.

יריב לוין: ממילא הכל ממוחשב ואפשר לעשות אותו בשלט רחוק, ממילא עורכי הדין בכלל לא באים ולא רואים את לשכות ההוצאה לפועל והם בכלל עושים את הכל דרך המחשב במשרד, ואם זה כך, למה שלא נסגור את הכל ונפתח חמש לשכות בערים הגדולות וגמרנו?

יריב לוין: אם זה המצב.

יריב לוין: אז אולי גם יהיה חסכון אמיתי ולא איזה חסכון בשוליים על גבם של הקטנים, החלשים והמסכנים בפריפריה.

יריב לוין: מה לעשות שאני בחיי הופעתי כמה פעמים בלשכות הוצאה לפועל, ואני מוכרח לומר שאני לא בדיוק השתכנעתי שהתיאור הזה בדיוק הולם את מה שקורה.

יריב לוין: אני גם מוכרח לומר שצריך לראות, וזה נכון, את הקשיים של החייבים, אבל צריך לראות גם את הזוכים ולא בכדי לא הובאו כאן נתונים לגבי כמה זוכים פתחו תיקים באותן לשכות והם גרים באותו מקום.

יריב לוין: כי כאשר זוכה גר באותה מקום ויש לו שם עסק, אז הוא פותח שם גם את התיק ויכול לגבות את חובו, ואז הוא גם מעסיק עורך דין שנמצא שם קרוב ויש פרנסה גם למי שעובד בלשכה עצמה, מגיעים לאזור כך שגם החנויות מסביב נהנות ממשהו.

יריב לוין: הדבר הוא לא חד ממדי, שיש רק חייבים.

יריב לוין: בהחלט יכול להיות שאם היה במקומות האלה שירות יותר טוב ומבנים הולמים וכן הלאה, אולי היו מגיעים יותר אנשים.

יריב לוין: יכול להיות שצריך לשקול איזשהו שינוי במובן הזה של לא ללכת לעניין של סמכות מקומית, אלא אולי לומר שכאשר גם הזוכה וגם החייב מגיעים מאותו מחוז לפחות או אולי אפילו מאותה עיר, הסמכות המקומית תלך על זה פי ולא שניהם שנמצאים בקריית שמונה ייקחו את עורך הדין באילת וישלחו את החייב לאילת באופן מכוון.

יריב לוין: אני לא יודע אם זה בכלל נבדק.

יריב לוין: אני אומר יותר מזה.

יריב לוין: העליתם כל מיני טענות שנוגעות לנושאים ניהוליים כאלה ואחרים.

יריב לוין: אני חושב למשל יכולת היוועצות, הרי להיוועץ אפשר בטלפון.

יריב לוין: אם הרשם הוא רשם שעושה סבב, בוודאי שהוא יכול להיפגש עם אחרים.

יריב לוין: אפשר שיהיו גם מחליפים לרשמים, כי זה הרי לא אותו רשם שנמצא שם 15 שנים באותו מקום.

יריב לוין: מה שבעיניי בעיקר מסוכן במהלך הזה היא העובדה – ואמר את זה נדמה לי היועץ המשפטי של עיריית קריית שמונה, ולטעמי בצדק – שעל בסיס אותו הגיון תבואו עוד מעט ותבקשו לסגור את בתי המשפט, ושם אגב החסכון הוא חסכון אמיתי ולא חסכון שולי כמו כאן.

יריב לוין: תבואו ותאמרו, כמו בקריית שמונה, שם בית המשפט מתנהל בתנאים מחפירים, אין בו נגישות לאנשים עם מוגבלויות, ויש בו הרבה מאוד בעיות שמחייבות פתרון מיידי, אז יהיה פתרון הכי פשוט והוא לסגור אותו כי לשם מה צריך אותו?

יריב לוין: אז ייסעו האנשים באוטובוס הישיר לצפת ונפתור בכך את הבעיה.

יריב לוין: בישר לנו מר מלמד שעומד להיות אוטובוס ישיר.

יריב לוין: אני מוכרח לומר שהעמדה שלך הפתיעה אותי מאוד, אבל בסדר.

דוד רותם: חבר הכנסת לוין, אני מוכרח לומר שאני מופתע מעמדתך כי לשכת עורכי הדין תומכת.

יריב לוין: אני אומר לך בצורה הברורה ביותר שאני מצר מאוד על עמדת לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: גם בנושא הזה.

יריב לוין: בנושא הזה.

יריב לוין: בנושאים אחרים אני דווקא מסכים אתם מאוד, אבל בנושא הזה אני חושב שהם מבחינת עורכי הדין שנמצאים בפריפריה ונמצאים באותן ערים ובישובים הסמוכים להן, ייפגעו פגיעה קשה מאוד מהמהלך הזה והן מבחינת המחויבות של הלשכה, המחויבות הציבורית שלה.

יריב לוין: אני חושב שהחסכון שמוצג כאן, מעבר לדברים שאמר יושב ראש הוועדה, הרי ברור לגמרי שברוב המקומות גם אם ישנה היום הפרדה והיא הפרדה טובה ומהלך מבורך של הפרדה בין לשכות ההוצאה לפועל לבין בתי המשפט וההכפפה של כל אחד מהם לגוף נפרד, זה עוד לא אומר שהם לא יכולים לדור יחד באותו בניין.

ודים גודון: צריך להקים להם לשכות חדשות.

יריב לוין: אני לא יודע מה צריך, אבל יכול להיות למשל בקריית שמונה שאם ממילא נדרש שם לבצע איזשהו בינוי כי בית המשפט לא יכול למלא את ייעודו בצורה שהוא קיים בה היום, אז באותה הזדמנות שעושים את זה, גם יעשו שם חדר וחצי ויפתרו את הבעיה.

דוד רותם: בקריית שמונה לשכור מטר עולה 56 שקלים לחודש?

ודים גודון: זאת בדיקה מול הדיור הממשלתי.

דוד רותם: אני אומר לך למה.

דוד רותם: כי אני חשבתי שאולי אני אקנה שם כמה מבנים ואשכיר אותם לממשלה.

דוד רותם: בירושלים לא מקבלים 56 שקלים למטר.

קריאה: אתה לא זוכר מה היה עם מקבצי הדיור לעולים וכמה שילמו?

קריאה: אני אזכיר לך אחר כך.

יריב לוין: אני גם חושב שלשכות ההוצאה לפועל, לפחות בחלק מהמקומות, כבר היום מתנהלות בתנאי, מבחינה פיזית, צפיפות ובתנאים לא סבירים בכלל.

יריב לוין: אני חושב שדווקא ההאחדה הזאת בחלק מהמקרים רק תגביר את זה כי הרי מה אתם עושים?

יריב לוין: אתם מראים לנו איך אתם מצליחים לצמצם בראייה הכוללת את השטח.

יריב לוין: זה מה שיקרה.

יריב לוין: כך לפחות אני מבין.

יריב לוין: אומרים לי שעד היום היה איקס מטרים פר מספר עובדים ומספר קהל, היום יהיה פחות.

יריב לוין: אז מה המסקנה?

יריב לוין: שיהיה יותר צפוף.

יריב לוין: אני לא יודע לקרוא את זה בדרך אחרת.

יריב לוין: הנקודה האחרונה היא באמת סוגיית הפריפריה.

יריב לוין: לא הכל הוא דרך החור של הגרוש וכאן החור הוא גם צר כי הסכומים הם באמת סכומים לא גדולים.

יריב לוין: כאשר מסתכלים על כמה מנסים להשקיע בפריפריה, וכמו שאמר היושב ראש, בסוף בדברים הקטנים הולכים ופוגעים באנשים פגיעה ישירה ולפעמים דווקא בדברים הרגישים ודווקא באוכלוסיות שהן אולי המועדות ביותר לפגיעה.

יריב לוין: היו"ר דוד רותם: אני אמרתי את הדברים אבל זאת קצת דמגוגיה.

יריב לוין: אני דיברתי גם עם שר המשפטים.

יריב לוין: שר המשפטים, הדאגה שלו לפריפריה היא גדולה והוא באמת מדבר על יעילות השירות בנושא הזה.

יריב לוין: הוא מאמין – ויכול להיות שהוא טועה ויכול להיות שהוא לא טועה – שכאשר אתה מאחד לשכות קטנות וקטנות מאוד, השירות והיעילות גדלים.

יריב לוין: זאת אומרת, בסופו של דבר אם אנחנו באים כל הזמן בטענות ואומרים שפותחים עשרות תיקים ולא מצליחים לגבות שקל, הוא אומר שכאשר אתה מרכז את זה במקום אחד עם יותר כוח, אתה תגבה יותר.

כרמל שאמה-הכהן: אם נכניס את כל החייבים לבית סוהר, גם נגבה יותר.

יריב לוין: בהקשר הזה אני רוצה לומר שני דברים.

יריב לוין: אני בוודאי מעריך מאוד את שר המשפטים ואני בטוח שהכוונות שלו הן רק כוונות טובות ושוב, יכול להיות שאני טועה והוא צודק, אבל אני לא יודע.

יריב לוין: אני יכול לראות רק את מה שאני רואה מול עיניי כרגע על פי מה שיש בפנינו.

יריב לוין: אני חושב שהבעיה של גבייה בהוצאה לפועל היא בעיקרה לא בעיית השירות בדלפק בלשכת ההוצאה לפועל.

יריב לוין: הבעיה היא בעיה גם מבחינת החוק וגם מבחינת היכולת לבצע ולאכוף אותו על אותו אדם שלא משלם.

יריב לוין: השאלה האם אני ארחיק עד צפת מקריית שמונה כדי להגיש את זה בדלפק ממוזג יותר או פחות, היא לא תשנה כנראה באופן מהותי את יכולת הגבייה.

יריב לוין: יכול להיות שצריך לעשות כל מיני צעדים כדי לשפר את הגבייה, אבל אני לא בטוח שזאת התכלית של העניין הזה, ולפחות זה לא הוצג כך ואני חושב שזה כך עד כמה שאני מבין את הדברים.

יריב לוין: אדוני היושב ראש, לכן אני לפחות הייתי מציע לעשות איזושהי חשיבה מחודשת בעניין הזה.

יריב לוין: אני מוכרח גם לומר שאני תמה על הסוגיה של העיר רחובות שאותה אני מכיר טוב מאוד וגם כאן נדמה לי שבעיית המבנה היא שמכתיבה את המהלך ולא הצרכים האמיתיים בשטח.

ודים גודון: ממש לא.

יריב לוין: זה לפחות נראה כך.

יריב לוין: אני לא יודע אם זה באמת המצב, אבל רחובות היא ללא ספק עיר שהיקף האוכלוסייה שלה, היקף השירותים שהיא נותנת והיקף הפעילות שקיימת שם כבר היום, אין שום סיבה להוציא משם דווקא את לשכות ההוצאה לפועל.

יריב לוין: יש שם בית משפט, יש שם משרדי אזוריים של מע"מ ואפילו מודיעין שאני גר בה משויכת לרחובות מבחינת רשויות המס.

יריב לוין: דווקא את ההוצאה לפועל פתאום לשלוח למקום אחר?

יריב לוין: נראה בעיניי לא במקום.

יריב לוין: ככל שדעתי תישמע, אני הייתי מציע לבקש שתיעשה איזושהי חשיבה נוספת, איזושהי בדיקה נוספת פרטנית של ישוב ישוב כדי, אני מקווה, לחזור אלינו עם משהו שיהיה יותר מידתי ובאמת יבטא חסכון אמיתי היכן שאפשר, אם בכלל.

דוד רותם: פעם היו קוראים לזה שכל ישר.

דוד רותם: מידתי הפך להיות בבניין ממול איזה מין שם קוד.

יריב לוין: אני בהחלט מקבל את עקרון המידתיות, רק המידתיות היא כל אחת על פי שיטתו כמובן ושכלו.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני היושב ראש, מאחר שרוב דבריי נאמרו ב-99 אחוזים על ידי חברי חבר הכנסת לוין, אני רק רוצה להגיע לשורה התחתונה.

כרמל שאמה-הכהן: אני מתנגד לצו הזה בצורה נחרצת.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שהיה יותר חכם ללכת אולי על פיילוט על אחד מהמקומות האלה, אחרי שנה לעשות סקר ולראות באמת מי נהנה מכך ומי סובל מכך, מה התוצאות במונחי גבייה ויעילות, ולבדוק את כל הסיבות והטיעונים לאישור הצו כפי שהוצגו לנו.

כרמל שאמה-הכהן: האישור הגורף של סגירת כל הלשכות במקומות האלה נראה לי קיצוני ולא סביר ויש חשש יותר מאשר תקווה שהוא יפגע באנשים שתפקידנו להגן עליהם.

רחל נמימי סבן: לאור העובדה שעלתה כאן הסוגיה של הבינוי, אני לא יודעת מי מכם ביקר בבית המשפט בקצרין, אבל רק כדי לסבר את האוזן, בית המשפט בקצרין נבנה לפני כמה שנים ומדובר במבנה חדש וראוי.

רחל נמימי סבן: גם הרשמת יושבת בלשכה ראויה וגם פקיד לשכת ההוצאה לפועל שמגיע פעם בשבוע יושב במבנה ראוי.

רחל נמימי סבן: עבודות בינוי לא צריכות להיעשות בקצרין.

אריה כהן: אני שומע את כולם ואני יכול לומר לכל אחד ואחד למה לדעתי יש כאן

אריה כהן: הרבה מאוד דברים שאנשים פשוט לא מכירים את העובדות ולא מודעים למציאות בשטח.

אריה כהן: זה אני אומר בלי לפגוע חס וחלילה באף אחד.

אריה כהן: רק דוגמה.

אריה כהן: בקצרין נפתחו השנה בסך הכל חמישה תיקים.

אריה כהן: זה מספר התיקים שנפתח בכל קצרין הגדולה, חמישה תיקים.

דורית ואג: השנה, זה 2009?

אריה כהן: 2009.

דוד רותם: נפתחו חמישה תיקים.

דוד רותם: כל תיק כזה, עומדים שם שני אנשים?

אריה כהן: כן.

דוד רותם: זה כבר עשרה אנשים.

דוד רותם: לכל אחד מהם יש גם משפחה.

דוד רותם: אנחנו מדברים על אנשים ולא על תיקים.

דוד רותם: תיקים זה הדבר הכי פחות מעניין אותי כי אני כבר למדתי בהוצאה לפועל איך עושים שבתיק אחד יש תיק אב, תיק אם, תיק סבתא, תיק סבא ושני בני דודים.

אריה כהן: אני כן רוצה לקחת את המלים שלך לגבי שיפור השירות והייעול ולא החסכון.

אריה כהן: הכיוון כאן הוא לא לכיוון של חסכון אלא הוא בא לשיפור.

אריה כהן: לא שמעתי מאף אחד מהחברים, למעט מחבר הכנסת יריב לוין שהציג דווקא את הנתונים והתייחס לזוכים וגם לעורכי הדין.

אריה כהן: דווקא ציפיתי מכל הנציגים של הרשויות שיתייחסו לאנשים האלה אבל לא ראיתי התייחסות.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: נציג רחובות דיבר על זה.

דוד רותם: הוא דיבר על האנשים גם בפריפריה.

אריה כהן: אף אחד לא הציג כרגע, חוץ מזה שאנחנו הולכים לפגוע, במה אנחנו פוגעים.

אריה כהן: אפשר לראות בפרוטוקול, היה מדובר לסגור למעשה את הלשכות ואז המקום הזה, עלתה הצעה ואמרו שמבקשים לא לסגור אלא מבקשים להוסיף חד משמעית.

דוד רותם: אתה רוצה שאני אומר לך איפה אתה פוגע באנשים?

דוד רותם: אני אומר לך.

דוד רותם: סגרת את הלשכה בקריית שמונה.

אריה כהן: תגיד לי במה פגעתי.

דוד רותם: איך אני מגיש שם בקשה?

דוד רותם: תיקנת את התקנה?

ענת הר אבן: החוק מאפשר את זה.

דוד רותם: החוק מאפשר לכם להתקין תקנות.

ענת הר אבן: החוק אומר שתהיה לשכת הגשה וניתן להגיש בקשות ולקבל מידע ביחס לתיקים.

דוד רותם: סעיף 15 לתקנות היום אומר שאני צריך להגיש את הבקשה בלשכה בה מתנהל התיק.

דוד רותם: לא תיקנתם.

דוד רותם: אני צריך לסמוך עליכם שתתקנו.

דוד רותם: אם הייתם רוצים לעבוד בסדר הנכון, קודם הייתם מתקנים את תקנה 15 כמו שסיכמתם, טוען רן מלמד אתו, ואז הייתם באים ואומרים שהכל מוכן.

דוד רותם: הרי כל פעם אתם מבטיחים לי דבר אחר.

ענת הר אבן: יש כבר נוסח מוסכם של תקנה 15 בינינו לבין עמותת ידיד.

דוד רותם: לא נעים לו לומר שנוחים מוסכמים ביניכם לבין עמותת ידיד, זה צריך לעבור אישור של הוועדה הזאת.

ענת הר אבן: זאת במקרה תקנה שהיא בחתימת השר.

דוד רותם: למה לא התקנתם אם יש נוסח מוסכם?

יריב לוין: לא רק זה אלא גם תפעילו את זה.

דוד רותם: השר נמצא היום פה בבניין.

דוד רותם: תדפיסו את זה, תחתימו אותו ותביאו לי לראות.

יריב לוין: נראה שזה עובד, נראה שאנשים מקבלים את השירות, נראה שהכל בסדר.

יריב לוין: מיסאא אבו אלהיג'א: זה נכון שנוסח התקנה המוסכם על הצדדים הועבר לטיפולנו והוא אצלנו.

יריב לוין: אני רוצה להעיר הערה משפטית, שהחוק אכן גובר על התקנות ומה שנמצא בחוק זה מה שבעצם מחייב.

דוד רותם: ולכן?

מיסאא אבו אלהיג'א: ולכן הטיפול בתקנה אצלנו הוא כדי שהתקנה תהיה הולמת ותואמת את החוק.

דוד רותם: זאת אומרת שנוסח ההסכמה עם עמותת ידיד, אתם עוד לא אישרתם אותו ויכול להיות שאתם תרצו לעשות שם שינויים.

מיסאא אבו אלהיג'א: זה אצלנו בטיפול.

מיסאא אבו אלהיג'א: זה יכול להיות, אבל בינתיים אנחנו בדיונים מתקדמים בעניין האישור של לפחות הייעוץ המשפטי של התקנה.

מיסאא אבו אלהיג'א: זה עוד לא עבר את אישור השר.

דוד רותם: משרד המשפטים ידע שיש היום דיון כאן בוועדה?

מיסאא אבו אלהיג'א: כן.

דוד רותם: משרד המשפטים ידע שיש בעיה?

דוד רותם: האם משרד המשפטים ידע שיש בעיה?

דוד רותם: אני באתי הבוקר חצי שעה יותר מוקדם כדי לעבור על כל החומר ולהיות מוכן לדיון.

דוד רותם: הייתי מצפה שגם משרד המשפטים יעשה כך, כי הרשות היא ת"פ של משרד המשפטים.

דוד רותם: אני אומר לכם שהשר נמצא כאן היום בבניין, אני נפגש אתו היום פעמיים, תכינו את הנוסח ותחתימו אותו ואז אני אראה את התקנה.

דוד מדיוני: ואם התקנה תהיה, הכל יהיה בסדר?

דוד רותם: אני לא מבין אותך, וכשאני אאחד את הלשכות האלה, למחרת הכל יהיה בסדר.

דוד מדיוני: אנחנו נשתדל.

דוד רותם: גם אני אשתדל.

אריה כהן: אני רוצה לסיים ולומר ברשותך שאנחנו לא צריכים לעשות פיילוט כי אנחנו לא באים למשהו חדש.

אריה כהן: אנחנו משאירים מקום שעובד עם מערכות שעובדות והגשת בקשות זה לא משהו חדש אלא זה משהוא שהוא קיים ואנחנו משאירים את השירות הזה.

אריה כהן: כאן נקבע שכן נשאיר את הדבר הזה.

אריה כהן: דבר שני, תראו מה קורה היום.

דוד רותם: יש עוד דבר שאני רוצה שתתייחס גם אליו.

דוד רותם: דיבר כאן מישהו על כך שהבטחתם להם סריקה און-ליין אבל אין סריקה און-ליין, גם לא תהיה לכם סריקה און-ליין ואתם גם לא מתכוונים לעשות סריקה און-ליין.

דוד מדיוני: לא נכון.

דוד רותם: מה לא נכון?

דוד רותם: אתם אמרתם לנו את זה השבוע עת היינו אצלכם.

דוד מדיוני: בהוצאה לפועל יש לנו בהחלט סריקה כמו שהיה מתבצע בבתי משפט.

דוד רותם: אבל אתם קודם פותחים את התיק, בודקים את המסמכים ואחר כך סורקים אותם.

דוד רותם: כך אמרתם לנו.

דוד מדיוני: נכון, היום.

דוד רותם: מתי זה יהיה?

דוד מדיוני: במאי 2011.

דוד מדיוני: אני חושב שבעניין הזה אני גם צריך לומר משהו לחבר הכנסת לוין.

דוד מדיוני: אמרת קודם שברגע שיעברו לשכות מלשכה אחת ויצטרפו ללשכה גדולה יותר, בעצם אנחנו נגדיל את העומס במצב הקיים היום.

דוד מדיוני: אנחנו הבהרנו היטב לוועדת החוקה שהבקשה של צו שר המשפטים היא שהתחולה של צמצום הלשכות תיכנס לתוקפה רק אחרי שיוקמו הלשכות החדשות.

דוד מדיוני: אם אתם עוקבים בעיתונים, אתם תראו שכמעט כל חודש וחודשיים מכרזים שמפורסמים להקמת לשכות חדשות בהתאם לפרוגרמות.

דוד מדיוני: זאת אומרת שבית שאן לא תעבור לפני שתהיה לשכה ראויה שתקלוט את התיקים של בית שאן, ורחובות לא תעבור לראשון לפני שראשון לא תעבור ללשכה ראויה חדשה.

דוד מדיוני: הכל מתוכנן עד לפרטים הקטנים.

דוד רותם: עכשיו פתרת לי את כל הבעיה.

דוד מדיוני: זה מוצג לוועדה.

דוד רותם: אם כך, יש לי הצעה אחת.

דוד רותם: אנחנו נוסיף עוד סעיף אחד בתקנה כי מי יקבע אם הלשכה ראויה או לא?

דוד מדיוני: ראויה מאיזו בחינה?

דוד רותם: אתה אומר שהלשכות לא יעברו עד שלא תהיה לשכה ראויה.

דוד מדיוני: זה ברור.

דוד מדיוני: אנחנו הבהרנו את זה חד משמעית וכך זה מנוסח.

דוד רותם: אם כן, אני מבקש רק דבר אחד.

דוד רותם: שייקבע בתקנות, בצו, שראויה או לא ראויה, באישור ועדת החוקה.

דוד רותם: מה אתה דואג?

דוד מדיוני: אני לא דואג בכלל.

דוד רותם: כל יום ראשון אני אבוא אליך.

דוד מדיוני: קודם כל, אני אוהב לקבל אותך וזה כיף לא רגיל אבל אני עדיין חושב בכל הכבוד שלא נותנים למשרדים לנהל את ענייניהם.

דוד רותם: בטח שלא.

דוד רותם: אתה יודע למה לא נותנים?

אמיר ירון: הם פוגעים בתושבים.

דוד רותם: לא.

דוד מדיוני: אני עושה הרבה יותר ממך.

דוד רותם: הדיון ההסתדרותי נגמר עכשיו.

דוד מדיוני: אני בכלל לא יודע מי אתה.

דוד רותם: אני מבקש, מדברים כאן לפי קבלת רשות דיבור ולא בקריאות ביניים.

דוד רותם: את העניין הזה שלא נותנים למשרדים לנהל את ענייניהם למדתי בחוק ההסדרים במשק, שם היה תיקון לחוק רשות האכיפה.

דוד מדיוני: המרכז לגביית קנסות.

דוד רותם: נכון, המרכז לגביית קנסות.

דוד רותם: ביקשו ממני להעביר את החובות של משרדי הממשלה לגבייה ברשות לגביית קנסות.

דוד רותם: אמרו לי שזה ייעשה על פי החלטה של החשב ומנהל הרשות.

דוד רותם: שאלתי מה עם המשרדים.

דוד רותם: אמרו לי, מה הם חשובים?

דוד רותם: ודים, אמרתם או לא אמרתם?

ודים גודון: לא.

דוד מדיוני: ביקשת שהשרים יחתמו, וזה בסדר גמור, אבל צא מנקודת הנחה שמי שמאשר את חוק ההסדרים אלה גם השרים בהחלטת ממשלה בהתחלת הדרך, כך שאם זה היה לשיטתם תקין, בוודאי שזה לאורך הדרך אבל הסכמנו.

דוד רותם: אם רק היית משכנע אותי שהם גם קראו את מה שכתוב שם.

אריה כהן: אני רוצה לומר עוד משהו ובזה לסיים את דבריי.

אריה כהן: כל האנשים שאומרים שפוגעים, היום, מי שלא מבין, 95 אחוזים מהפעילות בהוצאה לפועל אין דיונים.

אריה כהן: 95 אחוזים אלה הן בקשות.

אריה כהן: אנשים שטוענים כאן שפוגעים, הם לא מבינים במה פוגעים באנשים שלהם כי האדם אצלך היום מבקש בקשה, הוא מבקש אותה כי יש רשם פעם אחת בשבוע והוא מבקש לשחרר את החשבון שלו שעוקל, והוא לא יקבל אלא הוא יקבל רק בסוף שבוע ולפעמים גם בעוד שבועיים כי יש עומס על הרשם.

אריה כהן: מחר הוא יקבל את זה באותו יום או למחרת.

אריה כהן: אנחנו עושים שיפור וייעול בשירות.

אריה כהן: השירות שניתן היום הוא שירות לא טוב.

אריה כהן: אם אתה הולך לכיוון החייבים שלך, תראה במה זה ישפר לך.

אריה כהן: חקירות יכולת יש בסך הכל פחות מ-5 אחוזים וגם בהן מי שמתייצב, אלה רק החייבים שיודעים שאין להם מה להפסיד.

אריה כהן: אז באיזה שירות פגענו?

אריה כהן: תאמרו לנו שירות אחד שפגענו באותו אזרח.

דוד רותם: אני לא מקבל את הנתונים שלך.

דוד רותם: מתייצב רק החייב שיודע שאין לו מה להפסיד.

דוד רותם: אני לא מקבל את זה.

אירית כהן: אנחנו מזמינים 30-40 חייבים לדיונים אבל אולי ארבעה מגיעים לדיונים.

אמיר ירון: באשר לבתי המשפט.

אמיר ירון: כבר הגיע אלינו ידיעה שהשלב הבא הוא לא רק ההוצאה לפועל אלא גם בית משפט השלום ברחובות.

אמיר ירון: שמענו על זה.

דוד רותם: זה לא קשור אליהם.

אמיר ירון: מכיוון שיש כאן תוכנית, אנחנו לא מתנגדים לשינויים ארגוניים ואין לנו בעיה עם זה, אבל יש כאן תוכנית רב-היקפית.

דוד רותם: אתה מדבר עכשיו כחבר מועצת רחובות או כהסתדרות?

אמיר ירון: חבר מועצת העיר.

אמיר ירון: אני רוצה להצטרף להצעה שנשמעה כאן על ידי חברי הכנסת.

אמיר ירון: יש כאן תוכנית רחבת היקף.

אמיר ירון: תעשו פיילוט, קחו מקום אחד או שני מקומות.

דוד רותם: הוא צודק.

דוד רותם: בואו נתחיל עם רחובות.

דוד רותם: איכפת לך שנעשה את הפיילוט על הלשכה ברחובות?

אמיר ירון: אני סומך על שיקול דעתך.

דוד רותם: טוב מאוד.

דוד רותם: אתה תצטער על מה שאמרת, אבל בסדר.

דוד רותם: רבותיי, אנחנו נמשיך את הדיון בהקדם.

דוד רותם: תודה רבה.