ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 163, 2010-02-16 10:00

דוד רותם: אנחנו נדון היום בהצעת חוק החוזים האחידים (חובת ציון אישור ותנאים מהותיים), התשס"ט-2009, של חברת הכנסת פאינה קירשנבאום ורוברט אילטוב.

דוד רותם: אנחנו נכין אותה לקריאה ראשונה.

דוד רותם: הונח נוסח עם הערות של הייעוץ המשפטי.

דוד רותם: החלפת סעיף 15 1.

דוד רותם: בחוק החוזים האחדים, התשמ"ג-1982 (להלן – "החוק העיקרי"), במקום סעיף 15 יבוא: "ציון אישור 15(א) אישר בית הדין חוזה אחיד, יציין הספק על פני החוזים האחידים שהוא עושה לפיו את דבר האישור ואת מועד תפוגתו.

דוד רותם: חלופה ב': (ב) לא אישר בית הדין חוזה אחיד של ספק מהספקים שקבע שר המשפטים (בסעיף זה – השר) לפי סעיף קטן (ג), אם מפאת שהספק לא פנה לבית הדין לקבל את האישור ואם מפאת שהחוזה בתהליך אישור, יציין הספק על פני החוזים האחידים שהוא עושה לפיו, כי החוזה טרם אושר על ידי בית הדין.

דוד רותם: "

קובי זכאי: המילה "טרם" מרמזת שהוא נמצא בתהליך.

קובי זכאי: אני חושב שעדיף לכתוב "לא אושר" או "טרם אושר".

פניה קירשנבאום: לא אושר יכול להתפרש כאילו הוא לא קיבל אישור.

פניה קירשנבאום: בהחלט רוצים לציין שהחוזה נמצא בתהליך בדיקה.

סוזנה רבינוביץ: חלופה א' זאת גם אפשרות?

דוד רותם: חלופה א' נמחקה.

סוזנה רבינוביץ: זה לא מה שהבנו מהדיון הקודם.

סוזנה רבינוביץ: ברגע שאנחנו כותבים אושר זה כבר עושה את האבחנה בין חוזים שאושרו לחוזים אחידים שלא אושרו.

סוזנה רבינוביץ: אין חובה בחוק לאשר חוזה, לכן הלא אושר או טרם אושר מטיל דופי בחוזים אחידים שיכול להיות שהכל בסדר איתם, שאין תנאי מקפח, שיש שיקולים כלכליים ואחרים.

דוד רותם: לכן הוכנסו המילים "חוזה אחיד של ספק מהספקים שקבע שר המשפטים לפי סעיף קטן (ג)".

דוד רותם: זה יחול רק על כאלה ששר המשפטים קבע שהם צריכים להגיש את החוזים שלהם והחוזה טרם אושר.

מיכל פליישר: בדיון הקודם אמרנו שהמטרות שעומדות מאחורי הצעת החוק הזאת הן לעודד חברות להגיש חוזים אחידים לאישור.

מיכל פליישר: אנחנו כחברות הצפנו את הקושי.

מיכל פליישר: אני הצגתי בישיבה הקודמת את החוזה האחיד המאושר שלנו לשירותי האינטרנט כשלצידו שני חוזים אחידים שלא אושרו לשירותי הטלפון והטלוויזיה.

מיכל פליישר: רק אחד עבר אישור.

מיכל פליישר: השני לא עבר את אותה מסכת ארוכה.

מיכל פליישר: הקושי באישור חוזים אחידים נובע מהמשאבים שמוקצים לנושא, מכוח האדם בבית הדין.

מיכל פליישר: מדובר בתהליך מאוד ארוך.

מיכל פליישר: כל עוד הוא וולונטרי חברות בוחרות כן או לא להשתתף.

מיכל פליישר: זה לא אומר שהחוזים שלא עברו את הליך האישור הם חוזים עם תנאים מקפחים.

דוד רותם: לכן לא נכתוב שהחוזה לא אושר, אלא החוזה טרם אושר.

דוד רותם: אם היינו הולכים לחלופה א' היית צריכה לכתוב על החוזה שלך שזה לא אושר.

דוד רותם: לפחות שהצרכן ידע שהחוזה הזה אין בו אף תנאי מקפח, רק שהוא לא אושר על ידי בית הדין.

דוד רותם: כדי למנוע את הצורך הזה באנו ואמרנו שהוא טרם אושר.

דוד רותם: זה בתנאי ששר המשפטים יכניס אתכם לרשימה.

מיכל פליישר: יש כאן הליכה לקראת הטיעון שהוצג בפעם הקודמת.

מיכל פליישר: כשקראתי את הנוסח הזה הבנתי שכיום יש שתי חלופות אפשריות, האחת לבטל את החובה לכתוב שהחוזה טרם אושר, השנייה היא להשאיר את החיוב לכתוב שהחוזה טרם אושר אבל להחיל אותה רק על סוג מסוים של חברות.

מיכל פליישר: כשאני רואה חברות עם הרבה מאוד צרכנים ברור לי שהחברה שאני מייצגת וגם חברות התקשורת נכנסות לתוך התחולה של הסעיף הזה.

מיכל פליישר: אני מניחה שאנחנו נצטרך להיכנס לתוך החלופה של סעיף 15(ב).

מיכל פליישר: יש כאן קושי גדול.

מיכל פליישר: באו ואמרו שלא כל החברות יצטרכו לכתוב אם החוזה שלהן אושר או לחלופין לכתוב שהחוזה טרם אושר, אלא רק חברות מסוימות יצטרכו לכתוב את זה.

מיכל פליישר: זה מעצים את הקושי.

מיכל פליישר: מה הלקוח מבין כשהוא מקבל חוזים אחידים?

מיכל פליישר: הוא מקבל הרבה מאוד מכל מיני ספקים.

מיכל פליישר: לא כתוב עליהם כלום, או שכתוב שהחוזה אושר.

מיכל פליישר: קשה לי להאמין שמי שהחוזה שלו אושר לא יכתוב את זה.

מיכל פליישר: זה בסדר גמור לקבוע חובה מנדטורית לציין בחוזה שהוא אושר.

מיכל פליישר: הלקוח יקבל 3 סוגים של חוזים.

מיכל פליישר: חוזה אחד שכתוב עליו אושר ואז הוא שבע רצון, שני שלא כתוב עליו כלום, שזה רוב החוזים במשק, ושלישי מחברות מסוימות שבלאו הכי יש איזו שהיא חשדנות כלפיהן כי הן גדולות ומספקות שירות להרבה צרכנים.

מיכל פליישר: רק עליהם יהיה כתוב שהחוזה טרם אושר.

מיכל פליישר: עדיין נראה לי שיש תחושה של קושי.

מיכל פליישר: כשיש אפשרות וולונטרית לקבל תו איכות זה צריך להישאר וולונטרי.

מיכל פליישר: לא שינו את הסעיף הזה בחוק.

מיכל פליישר: צריך להשאיר את החקיקה בהתייחסות אחידה לנושא הזה.

מיכל פליישר: אם קובעים שצריכים לכתוב שהחוזה טרם אושר כבר לא בטוח שלא עדיף שזה יחול על כולם.

מיכל פליישר: היות והפתרון לא מספיק טוב אני מציעה בשלב זה לוותר על החובה הזאת.

דוד רותם: בשלב הזה נכניס את הסעיף הזה.

דוד רותם: אם יהיו לכם הערות שישכנעו את הוועדה בין הקריאה הראשונה לשנייה ושלישית אולי נעשה את השינויים האלה.

יעל כהן: אני רוצה להסב את תשומת ליבכם לסוגייה מאוד בעייתית בתחום התקשורת.

יעל כהן: כאשר צרכן מתקשר עם חברה בפעם הראשונה החלק הראשון של החוזה זה התנאים הכלליים.

יעל כהן: בדרך כלל מה שבא בפני בית הדין זה רק התנאים הכלליים האלה.

יעל כהן: הצרכן חותם על נספחים.

יעל כהן: קוראים לזה נספחי מבצע.

יעל כהן: החלק הזה של החוזה לא עובר את האישור של בית הדין לחוזים אחידים.

יעל כהן: אני מציעה להחיל את החובה לציין את המילים "טרם אושר" גם על הנספחים לחוזה.

דוד רותם: איך אני מציין את זה בשיחה הטלפונית?

יעל כהן: בשיחה טלפונית זה מכוסה על ידי סעיף 14ג(ב) לחוק הגנת הצרכן.

יעל כהן: חייבים על טופס הגילוי, שזה גם חלק מהחוזה, לציין את התנאים שסוכמו.

יעל כהן: דרך אגב, רישיון של חברות התקשורת מחייב אותן לערוך חוזה בכתב עם הצרכן.

יעל כהן: גם אם העסקה החדשה או השינוי של החוזה נעשה טלפונית, מבחינתנו יש גם חובה לערוך הסכם בכתב.

דוד רותם: זאת אומרת שלשיחה הטלפונית אין משמעות.

יעל כהן: הדברים משתנים וזזים.

יעל כהן: ההתקשרות משתנה עם הזמן.

יעל כהן: החוזה היה במקור לא רלוונטי מבחינת הצרכן.

דוד רותם: אם לא כתוב עליו שהוא אושר, אז הוא לא אושר.

דוד רותם: גם הנספחים הם חלק מהחוזה.

ירון אליאס: אנחנו היינו מבקשים להוסיף עוד שיקול בגדר השיקולים ששר המשפטים רשאי לשקול.

שירלי אבנר: אנחנו היינו מעדיפים את חלופה א'.

דוד רותם: (ג) השר יקבע רשימת ספקים לעניין סעיף קטן (ב), בהתחשב, בין היתר, בשיקולים הבאים: (1) המספר המשוער של לקוחות אשר הספק עשוי להציע להם שההתקשרות ביניהם תהיה לפי חוזה אחיד; (2) חלק ניכר מלקוחות של הספק הם צרכנים; בפסקה זו, "צרכן" – כהגדרתו סעיף 1 לחוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981; (3) אופי פעילותו של הספק; (4) סוג השירות או המוצר נושא החוזה.

ירון אליאס: שיקול נוסף שאנחנו חושבים שהוא מאוד רלוונטי הוא שיקול בדבר קיומו של רגולטור אחר לבית הדין שמפקח על החוזים הרלוונטיים.

שירלי אבנר: זה לא רלוונטי מבחינתנו.

שירלי אבנר: יש פסיקה של בית הדין לחוזים אחידים שאומרת שגם אם יש רגולטור אחר שמפקח על תחום מסוים - אני משאירה בצד את הרגולטור הספציפי שלכם - הוא לא בוחן את התנאים בחוזה האחיד.

שירלי אבנר: חוץ מדברים מסוימים שהוא כן מפקח עליהם, כמו שינוי המחיר, אין שום רלוונטיות לפיקוח על ידי הרגולטור.

שמואל מלכיס: במקרה שלנו זה שונה, כי חלק גדול מחוזי הביטוח לא רק שנוסחו על ידי הפיקוח אלא נכתבו על ידי הפיקוח.

שמואל מלכיס: אנחנו בסיטואציה שונה לחלוטין מכל מקרה אחר, כי מרבית החוזים שמתייחסים למבוטח, שאת קוראת לו צרכן, הם ממש נכתבו על ידי הפיקוח.

שמואל מלכיס: לומר שעל חוזים מהסוג הזה, בנוסף להיותם כתובים על ידי המפקח ומפוקחים על ידי המפקח, יהיה עוד גוף שיפקח עליהם נראה לי על פני הדברים אבסורד.

ירון אליאס: ניקח למשל את הפוליסות הפופולאריות ביותר שתופסות אולי 80% מנתח שוק הביטוח.

ירון אליאס: מדובר בפוליסות דירות ופוליסות רכב.

ירון אליאס: הפוליסות האלו הן פוליסות תקניות שנוסחו על ידי שר האוצר.

ירון אליאס: אם הפוליסות האלו לא עוברות את האישור של בית הדין זה ייראה אבסורדי לכתוב עליהן שהן טרם קיבלו אישור.

שירלי אבנר: הן לא קיבלו את האישור של בית הדין לחוזים אחידים.

שמואל מלכיס: למה צריך כפילות מהסוג הזה?

דוד רותם: זאת הפסיקה.

שמואל מלכיס: יש לנו רגולטור שלא מפקח רק על התעריף או על איזה שהם נוהלים, אלא מפקח על החוזה עצמו.

שמואל מלכיס: לשר האוצר יש סמכות בחוק.

דוד רותם: בית הדין קבע שזה שיש לכם רגולטור ספציפי לא משחרר אתכם.

שמואל מלכיס: לא לגבי ביטוחים.

שמואל מלכיס: מדובר על חברות התקשורת.

דוד רותם: הרעיון שעומד מאחורי העניין של חברת תקשורת נכון לגבי חברת ביטוח.

שמואל מלכיס: שם לא דובר בפיקוח על חוזה הביטוח, אלא על רגולטור שמפקח על הליכים אחרים באותה חברה, כמו מחיר או דרך התייחסות לצרכנים.

דוד רותם: למה זה מטריד אתכם?

שמואל מלכיס: אנחנו לא רוצים כפילות.

דוד רותם: תגישו פעם אחת את הפוליסה ותגידו לבית הדין לחוזים אחידים שהחוזה שלכם אושר על ידי הרגולטור.

דוד רותם: אם הוא ישתכנע הוא יאשר לכם מהר מאוד.

ירון אליאס: הפוליסות התקניות מנוסחות על ידי שר האוצר.

ירון אליאס: נניח שבית הדין לא מאשר, איזו סמכות יש לחברות הביטוח לשנות את הפוליסה?

ירון אליאס: אין להן שום סמכות.

דוד רותם: הן יצטרכו לפנות לשר האוצר ולהגיד לו שבית הדין לא אישר.

דוד רותם: הוא לא מנסח אותם, הוא מאשר אותם.

דוד רותם: הוא יגיד שיש תנאים מקפחים שצריך לשנות אותם.

ירון אליאס: נוצר מצב של חוסר הגינות בסיסי, כי לחברות הביטוח אין שליטה על החוזה, הן לא מנסחות אותו.

דוד רותם: זה יהיה דבר מצוין, כי מה שיקרה הוא ששר האוצר יקיים את ההחלטה של בית הדין והלקוח רק ירוויח.

שירלי אבנר: יכול להיות שהמקרה שלכם כוסה תחת סעיף 23א(2).

ירון אליאס: פה את מדברת על השלב שזה עובר לדיון משפטי.

ירון אליאס: אנחנו מדברים על השלב השיווקי.

ירון אליאס: סעיף 22 לא פותר את העניין.

שירלי אבנר: אתה אומר שהדבר הזה לא יהיה רלוונטי בכל מקום שתנאי כזה או אחר נקבע בחיקוק.

שמואל מלכיס: מרבית הפוליסות נקבעו על ידי חיקוק.

שמואל מלכיס: ביטוח רכב , דירה ותכולתה, ביטוח רכב חובה וגם התנאים שנקבעים בביטוח נסיעות לחו"ל נקבעו בחיקוק.

שמואל מלכיס: מרבית הפוליסות שמתייחסות לצרכן הקטן נקבעו על ידי המחוקק.

ירון אליאס: גם מבחינת הקוהרנטיות של החקיקה זה מצב אבסורדי.

שירלי אבנר: אני מציעה שבמקום "רשימת הספקים" ייכתב "רשימת סוגי הספקים", כדי שלא נצטרך לנקוב בשמות של החברות או של הספקים.

דוד רותם: בסדר .

קובי זכאי: עדיף לכתוב סוגי החוזים, מפני שיש ספקים שיש להם חוזים אחידים צרכניים וחוזים אחידים שאינם צרכניים.

דוד רותם: אם הם לא צרכניים זה לא נכנס לחוק הזה.

שירלי אבנר: זה נכנס, כי החוק חל גם על חוזים שאינם צרכניים.

דוד רותם: אנחנו נחשוב על זה בשלב הבא.

עינת ברכה: מהנתונים אצלנו במוקד עולה בעיה שבענפים שפונים לאוכלוסיות מוחלשות, כמו קטינים, קשישים, עולים חדשים יש הרבה מאוד תופעות של תנאים מקפחים שלצרכנים הרבה יותר קשה להתמודד איתן.

דוד רותם: זה נכנס בסעיף 3 ו-4 לגבי סוג ואופי של שירות.

עינת ברכה: צריך לכוון את מחוקק המשנה לטפל בבעיה הזאת.

דוד רותם: השר מבין בדברים.

דוד רותם: יש פה הצעה שבמקום להוסיף את סעיף 22(א) נעשה את זה במסגרת תיקון לחוק הגנת הצרכן: בחוק הגנת הצרכן התשמ"א – 1981, בסעיף 4א (1) במקום כותרת השוליים יבוא: "חוזה אחיד ומידע אחר המיועד לצרכן"; (2) הקטע החל במילים "האותיות, כולן או חלקן" יסומן כפסקה (1), ובה אחרי "התשמ"ג-1983" יבוא " (בסעיף זה – חוזה אחיד)"; (3) אחרי פסקה (1) יבוא "(2) אופן ניסוחם של תנאים מהותיים בחוזה אחיד והבלטתם.

דוד רותם: " (4) רשימת תנאים מהותיים בחוזה אחיד, הבלטתם, אופן ניסוחם, לרבות קביעת תנאים מהותיים, לרבות הטלת חובה לצרף מסמך גילוי נפרד.

דוד רותם: לעניין זה לא יחולו הוראות סעיף 39 והמפקח על הבנקים והמפקח על הביטוח יבואו במקום השר.

23591: זה עוד לא ניסוח סופי.

23591: סעיף 4א לחוק הגנת הצרכן נותן כבר היום סמכות לשר לקבוע הוראות לעניין הצדדים הגרפיים של חוזה אחיד.

23591: הרעיון היה לעבות ולהרחיב את הסמכות הזאת, כדי שתהיה לו סמכות לא רק לצדדים הגרפיים אלא גם לצדדים המהותיים יותר.

23591: מדובר על לקבוע רשימה של תנאים מהותיים, לקבוע את האופן שבו יוצגו התנאים המהותיים, איך הם יובלטו ואיך הם ינוסחו, לאפשר שהדבר הזה יהיה בהתאם לענפים שונים ותחומים שונים של עיסוק.

23591: הכוונה הייתה להסמיך את השר לקבוע במקרים שהוא רואה לנכון מסמך גילוי נפרד.

23591: מכיוון שחוק הגנת הצרכן לא חל על בנקים ועל חברות ביטוח, מוצע, לפחות בשלב הזה, לקבוע הוראה שתחריג את העניין, דהיינו שההוראה הזאת תחול על בנקים ועל חברות ביטוח כשמי שיהיה אחראי לגביהן יהיה הרגולטור הקבוע שלהם.

23591: הוא יהיה בעל הסמכות לקבוע את העניין הזה.

שירלי אבנר: צריך לשקול לקריאה שנייה ושלישית לעשות תיקונים עקיפים בחקיקה הרלוונטית.

דוד רותם: יכול להיות.

דוד רותם: אנחנו נביא את החוק לקריאה ראשונה, אחר כך הנוסח הסופי שלו יירשם ונשמע את כל ההערות.

אופיר אקוניס: בחוק הבנקאות (שירות ללקוח) יש את הסעיף שמסמיך, שקובע שנגיד רשאי אחרי התייעצות עם הוועדה המייעצת ובאישור שר האוצר לקבוע בכללים חובת תאגידים בנקאיים לפי הפירוט והדרך שנקבעו בהם, לגלות כל פרט מהותי לגבי תוכנו, היקפו, תנאיו ומחירו של השירות שהם נותנים והסיכונים הכרוכים בו.

אופיר אקוניס: מכוח סעיף הזה גם שוקלים את כללי הבנקאות (שירות ללקוח) גילוי נאות ומסירת מסמכים.

דוד רותם: אני רוצה להיות בטוח שגם הצרכן משחק פה.

דוד רותם: אנחנו רוצים להדגיש את הצרכן.

יעל כהן: תחום התקשורת הוא אחד התחומים שבו אנחנו מאוד זקוקים לחוק הזה, לכן אנחנו מברכים על הצעת החוק.

יעל כהן: תחום התקשורת מצריך הסדרה של התנאים המהותיים, של ההבלטה שלהם בנספח נפרד או בראש החוזה.

יעל כהן: יש כאן בעיה של כפילות מבחינת סמכויות.

יעל כהן: לשר התקשורת יש את הסמכות להסדיר את העניין.

יעל כהן: ועדת גרונאו בחנה את הנושא של גילוי בחוזה תקשורת.

יעל כהן: היא קבעה בדוח שהוגש במארס 2008 שצריך וחובה לציין בחוזה סלולר את עיקרי ההתקשרות, כדי שהצרכן יוכל להבין משהו על החוזה שהוא חותם ולהיות מודע להתחייבויות שלו ולמשמעויות של התנאים העיקריים.

יעל כהן: ההסדרה עד היום לא נעשתה.

יעל כהן: מובטח לנו שימוע בעניין הזה.

יעל כהן: הליך השימוע מאוד ארוך.

יעל כהן: נכון להיום, שנתיים אחרי הגשת הדוח, לא קרה דבר.

יעל כהן: אנחנו יודעים מהניסיון שלנו שברגע שיש כפילות סמכויות שר התמ"ת לא ירצה להתערב בענייני תקשורת.

יעל כהן: אנחנו מציעים להוסיף בתוספת לחוק תחומים שבהם שר התמ"ת יצטרך להסדיר את העניין, לקבוע תקנות ולרשום את תחום התקשורת.

יעל כהן: הייתי מציעה להוסיף את תחום הלימודים שמצריך הסדרה מאוד דחופה.

דוד רותם: גברתי רוצה לתת לי הצעה איך להפיל את החוק.

יעל כהן: למה?

דוד רותם: אם אני אכניס את הראש שלי למאבק בין שרים, אז אני אמצא את הראש שלי מתגלגל בראש חוצות לפני שאני אעביר את החוק.

יעל כהן: כיצד נגיע למצב שהנושא יוסדר?

דוד רותם: שרי ממשלת ישראל פועלים לפי החוק.

דוד רותם: אני לא חושש שהם לא יסדירו את זה.

יעל כהן: החוק הזה יהיה מאוד יעיל ואפקטיבי אם נוסיף לו היבטים של סעדים עצמיים לצרכן, כלומר אפשרות לבטל את החוזה עם הספק שלא רשם את התנאים המהותיים ולא עשה את המוטל עליו.

יעל כהן: אני מציעה להוסיף ברשימה של המקרים בהם ניתן לתבוע פיצוי עונשי גם מקרה של הפרה של הסעיף הרלוונטי.

דוד רותם: גברתי יודעת שלמדינת ישראל יש מערכת משפט מעולה.

דוד רותם: מכיוון שיש בארץ המון יהודים בתי המשפט עמוסים.

דוד רותם: גברתי מציעה שאני אציע עוד כמה תיקים לבית המשפט.

דוד רותם: אני מציע שהגופים שעוסקים בהגנת הצרכן יחנכו את האזרח לא לחתום על חוזים אם הם לא אושרו.

דוד רותם: אני לא רוצה להיות במצב שמערכת המשפט תהיה עמוסה פי 2 ממה שהיא עמוסה היום.

דוד רותם: זה בדיוק מה שאתם מציעים.

חנה טירי: זה קיים בחוק.

חנה טירי: סעיף 72 מקנה זכות לצרכן לבטל חוזה אם יש בחוזה הטעיה, בין אם היא הטעייה אקטיבית ובין אם זו הטעייה במחדל.

חנה טירי: בין היתר מדובר על אי גילוי של פרטים מהותיים.

חנה טירי: כיום, אחרי תיקון סעיף 26, הסעיף מאוד רחב.

חנה טירי: אני חושבת שהוא מספק.

ירון אליאס: אני רוצה להסב את תשומת לב הוועדה לכך שבכל מה שקשור לתחום הביטוח יש סעיף מפורש בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים שמקנה לשר האוצר סמכות לקבוע תנאים לגבי הבלטתם של סעיפים בחוזה הביטוח.

ירון אליאס: הסמכות הזאת קיימת.

ירון אליאס: שר האוצר אפילו השתמש בה.

ירון אליאס: יש תקנות של צורת הפוליסה ותנאיה שמדברות על הצורה שבה מבליטים סייגים בחוזה ביטוח.

ירון אליאס: התקנות מדברות על צבע שונה, על גופן שונה.

ירון אליאס: המטריה הזאת מוסדרת.

ירון אליאס: הכפילות הזאת שתיווצר רק תיצור בלבול וסתירות, לא יהיה בה שום טעם נוסף.

דוד רותם: אם היא תיצור בלבול וסתירות אתם רק תרוויחו מזה.

דוד רותם: אנחנו יודעים שכל גוף פועל למטרות שלו.

ירון אליאס: אין ספק שגם לבלבול וסתירות יש עלויות נלוות שמוטלות על כל הצדדים.

יועץ משפטי: הדבר הזה בא על פתרונות ברגע שהגוף שלו נתתי את הסמכות זה הרגולטור.

יועץ משפטי: הוא לא ייצור כפילות.

רן ונגרקו: כבר יש את הסמכות הזאת לנגיד בנק ישראל.

דוד רותם: אני רוצה לתת את זה למפקח.

רן ונגרקו: הנגיד זה המפקח.

גלית אבישי: למרות שקיימים פה רגולטורים רלוונטיים, שכנראה עושים את עבודתם נאמנה, עדיין חלק ניכר מהחוזים שקיימים בתחומים האלה הם חוזים לא מובנים לצרכן הסביר.

גלית אבישי: נראה לי שלא יזיק שתהיה הוראה ברורה יותר שתגרום לפיקוח לייצר חוזים במתכונת הזאת.

גלית אבישי: אני מאמינה שדווקא בתחומים האלה ההוראה הזאת נדרשת.

שמואל מלכיס: הייתה פעם חברת ביטוח שניסתה לנסח את פוליסות הביטוח שלה בשפה פשוטה ומובנת לכל אדם.

שמואל מלכיס: זאת הייתה חברת "הסנה" שהוציאה סדרה של פוליסות שנקראה "הסנה כמובן".

שמואל מלכיס: הניסוח העממי יצר תסבוכת ופרשנות בלתי ניתנת לפתרון על ידי בתי המשפט.

שמואל מלכיס: פוליסה היא בסופו של דבר מסמך משפטי, היא נכתבת בשפה משפטית.

שמואל מלכיס: אני מודה שלא כל אדם מהיישוב יש לו את היכולת ואת הכישרון להבין מסמך משפטי עד הסוף, אבל הניסיון לתרגם פוליסות לשפה פשוטה שמובנת לכל אדם מלמד שזה היה כישלון בלתי רגיל.

דוד רותם: תנסחו את זה קודם כל כך שעורכי הדין יבינו.

שמואל מלכיס: את רוב הפוליסות שלנו מנסח הפיקוח.

פיני שחר: זאת הפעם הראשונה שאנחנו שומעים את הניסוח הזה.

פיני שחר: עדיין המשמעויות לא ברורות לנו.

פיני שחר: לפחות מהניסוח נראה שזה חוזר על סעיף ההסמכה שיש לשר בכמה מקומות.

פיני שחר: צריך לבדוק אם אין פה כפילות.

עינת ברכה: במסגרת חוק חוזים אחידים הייתה רשימה של תנאים מהותיים שאותם הספק יצטרך לפרט.

דוד רותם: עכשיו השר יהיה זה שיקבע את הרשימה.

עינת ברכה: כדאי להבהיר את זה, כולל גם את הנושא של מסמך גילוי.

דוד רותם: אמרנו את זה.

דוד רותם: תחולה 3.

דוד רותם: תחילתו של חוק זה תשעה חודשים.

רן ונגרקו: יש תיקונים שצריכים להכניס לגבי התחולה כך שזה לא יחול על חוזים שנכרתו כבר, על חוזים מתחדשים או על חוזים שהשירות נמשך.

דוד רותם: יתווסף סעיף של הוראת מעבר.

רן ונגרקו: התחילה צריכה להתקשר לקביעה של השר לגבי הספק.

דוד רותם: אנחנו בקריאה ראשונה נכתוב שזה 9 חודשים מיום שהחוק מפורסם.

דוד רותם: מה שיקרה זה שכשנכין אותו לקריאה שנייה ושלישית יבוא משרד האוצר ויסביר כמה חודשים הוא צריך.

רן ונגרקו: אני לא מדבר על המספר, אני מדבר על המהות.

רן ונגרקו: האם זה 9 חודשים מהיום שהחוק עבר, או מהיום שהשר קבע את הספקים ברשימה הזאת?