הוועדה המשותפת לדיון בהצעת חוק סדרי השלטון והמשפט (משאל עם), כנסת 18, פרוטוקול מספר 5, 2010-02-08 13:00

יריב לוין: אני פותח את הישיבה.

ארבל אסטרחן: אנחנו נמצאים בעמוד 18, סעיף קטן (ד).

יריב לוין: אנחנו עוברים לסוגיה של מה קורה כאשר יום משאל העם חל ביום הבחירות לכנסת.

ארבל אסטרחן: סעיף 9(ד).

ארבל אסטרחן: עד עכשיו דיברנו על סעיף 9 שעסק בהתאמות לחוק הבחירות כאשר משאל העם נערך באופן עצמאי ללא קשר לבחירות.

ארבל אסטרחן: לפי סעיף 5 בנוסח המוצע כאשר הכנסת מאשרת הסכם, תוך 90 ימים אמור להיות משאל העם.

ארבל אסטרחן: כשהתקופה שתחילתה 30 ימים מיום האישור וסיומה 120 ימים מאותו יום שחל יום הבחירות לכנסת לפי המועדים של הבחירות, משלבים את שני הדברים ליום אחר ומשאל העם והבחירות נערכים ביום אחד.

ארבל אסטרחן: אז יש התאמות נוספות שצריך לעשות.

ארבל אסטרחן: חלק מהדברים הם דברים טכניים.

ארבל אסטרחן: העיקרון הוא שתהיה ועדת קלפי אחת לבחירות ולמשאל העם, אנשים יצביעו בשני פתקים, בשתי מעטפות וישלשלו את המעטפות לקלפי אחת.

ארבל אסטרחן: קבועה הוראה כללית ב(ד)(1) שאומרת:  "פנקס הבוחרים לעניין הבחירות לכנסת ישמש  גם לעניין משאל העם; ועדת הבחירות המרכזית, הוועדות האזוריות וועדות הקלפי שלפי חוק הבחירות יפעלו גם לעניין משאל העם, לא יחול האמור בסעיף קטן (ב) לעניין הרכב ועדות הקלפי וסיעות נפרדות; 	כשמשאל העם היה לבד קבענו הרכבים שונים של ועדות הקלפי.

שלמה מולה: מה סיכמנו בסעיף הזה?

ארבל אסטרחן: פה מדובר על הרכב ועדת הקלפי.

ארבל אסטרחן: דובר על כך שאם יש סיעה שנחלקה בהצבעה בכנסת, יראו אותה לעניין משאל העם כשתי סיעות נפרדות.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן זה שאם משאל העם חל ביום הבחירות, לא יתחשבו בסיעות הנפרדות האלו אלא ילכו לפי מה שקורה בבחירות.

שלמה מולה: זאת אומרת שהסיעות שיהיו חלוקות יצטרכו להודיע מראש.

שלמה מולה: צריך להגדיר איך הן יודיעו.

ארבל אסטרחן: הן לא יצטרכו להודיע כי יסתכלו עליהן כסיעה אחת.

שלמה מולה: 2 תתי סיעות יצטרכו להודיע מראש על כוונתן אם הן בעד או נגד.

ארבל אסטרחן: אם זה ביום הבחירות אז לא.

יריב לוין: זה נגזר מההצבעה שלהן במליאה.

שלמה מולה: מה אם בין לבין שיניתי את דעתי?

שלמה מולה: חברי כנסת הם לא עקביים בעמדותיהם.

יריב לוין: למה אתה אומר את זה?

יריב לוין: אני לא מקבל את הקביעה הזאת.

שלמה מולה: נניח שיש כאלה שהשתכנעו אחרת.

שלמה מולה: אני חשבתי ללכת על תקופה שמצמצמת את שיקול הדעת של חברי הכנסת.

שלמה מולה: אם בסיעה שלי היו 14 בעד, -14 נגד ושבוע לפני משאל העם אני מגלה ש-10 זזו להיות נגד, איך נספור אותם?

שלמה מולה: איך נתייחס אליהם?

יריב לוין: צריך לקבוע איזו שהיא נקודת חיתוך.

יריב לוין: הקו הנכון ביותר הוא קו ההצבעה במליאת הכנסת משום ששם האדם עושה את האקט הגלוי.

שלמה מולה: אני לא יכול לחייב חבר כנסת.

יריב לוין: אני לא מחייב אותו לשום דבר.

יריב לוין: אני מקנה לו סמכות כחלק מאותה קבוצה שהוא חבר בה למנות נציגים.

יריב לוין: יחליט שהוא לא רוצה למנות נציגים, שלא ימנה נציגים.

יריב לוין: אין ספק שנקודת חיתוך חייבת להיות.

יריב לוין: ההיגיון אומר שנקודת החיתוך היא ההצבעה במליאה.

יריב לוין: שום תהליך אחר כך לא נכון ולא ראוי כי הוא יהפוך לסחר מכר מסוכן מאוד.

יריב לוין: כל השכנועים הם עד שלב ההצבעה במליאה.

שלמה מולה: במשאל העם יהיה איזה שהוא תהליך של התדיינות ציבורית.

שלמה מולה: יכול להיות שבמהלך הזמן הזה יתגלו דברים חדשים.

שלמה מולה: אני כאדם אחראי רוצה לשנות את דעתי.

יריב לוין: מותר לך לשנות את דעתך.

יריב לוין: זה לא שייך לשאלת מינוי נציגים בוועדות קלפי.

יריב לוין: זה עניין טכני.

יריב לוין: מותר לו לשנות את דעתו כמה שהוא רוצה.

יריב לוין: אתה רוצה שהוועדה הזאת תחתך לפי ייצוג רחב לשתי הדעות.

יריב לוין: אם התוצאה תהיה שהאנשים יכולים להצביע בכנסת א', אחר כך להצהיר ב' ויתחשבו דווקא בהצהרה ב', הדבר הזה פותח פתח מסוכן לעיוותים שאף אחד לא רוצה אותם.

שלמה מולה: נניח שנפגשתי עם תושבי הגולן והם הביאו לי מידע חדש.

שלמה מולה: יכול להיות שהייתי נגד ועכשיו אני רוצה להיות בעד.

יריב לוין: תהיה בעד.

שלמה מולה: אם מדובר בחבר כנסת בודד יכול להיות שכן, אבל אם תהיה קבוצה גדולה של סיעה שתעשה ניוד לכאן או לכאן  אתה לא מאפשר לי.

יריב לוין: נניח ששמעת את כל מה שאתה מספר לי בלילה לפני המשאל ושינית את דעתך לפנות בוקר.

יריב לוין: מה אתה מציע?

יריב לוין: שעכשיו נחליף את כל ועדות הקלפי?

יריב לוין: צריך לחתוך.

יריב לוין: החיתוך הוא בקו ההצבעה במליאה.

יריב לוין: אין חיתוך נכון מזה.

יריב לוין: שם העמדות ברורות.

שלמה מולה: מה משך הזמן הנקוב בין הצבעת הכנסת למשאל העם?

ארבל אסטרחן: 90 ימים.

שלמה מולה: אתה אומר לי ש-90 ימים אני לא אשנה את דעתי.

יריב לוין: תשנה את דעתך כמה שאתה רוצה.

יריב לוין: זאת הצבעה שאין גורלית ממנה במליאת הכנסת.

יריב לוין: זאת הצבעה על מסירת חבלי ארץ, על פירוק ישובים, על הסכם שלום שיכול לשנות את כל התמונה באזור.

יריב לוין: אתה בא ואומר לי שבכנסת אתה תצביע איך שאתה רוצה, ואחר כך, כשתשלח את כולם למשאל עם, תתחיל ללמוד את העובדות ואולי תשנה את דעתך.

יריב לוין: אני נותן לחברי הכנסת קרדיט יותר גדול.

יריב לוין: אני מניח שכשהם באים להצביע במליאה הם יעשו זאת אחרי שהם גיבשו את דעתם.

יריב לוין: אם מישהו ישנה את דעתו זאת זכותו.

יריב לוין: זה לא רלוונטי לוועדות הקלפי.

שלמה מולה: אין לי בעיה לתת קרדיט לחברי הכנסת, אבל אני משבח חבר כנסת שישנה את דעתו על פי מידע חדש שהוא יקבל ולא יהיה עקשן, עיוור שדופק את הראש בקיר.

יריב לוין: אני בעד.

רחל אדטו: בואו נחזור לישיבה הראשונה שדנה בשאלה על מה חל משאל העם, האם הוא חל על נושא דת ומדינה, האם הוא חל על דבר אחר.

דב חנין: יכול להיות משאל עם על יציאה למלחמה.

יריב לוין: גם זאת אפשרות.

יריב לוין: אתם מוזמנים להציע אפשרויות.

יריב לוין: זה בסך הכל הרכב ועדות קלפי.

רחל אדטו: השאלה הזאת נשארה.

רחל אדטו: אתה דחית אותה.

יריב לוין: דחיתי על מנת לדון, לא על מנת לא לדון.

דב חנין: הצעתי נרשמה?

יריב לוין: לא רק שהיא נרשמה, היא גם תידון.

ארבל אסטרחן: בסעיף קטן (2) יש הפנייה לתיקונים שעברנו עליהם בישיבה הקודמת בחוק הבחירות, כמו למשל בסעיף קטן (א) על העובדה שמשאל העם ייערך בדרך של בחירות וועדת הבחירות תהיה אחראית עליו.

ארבל אסטרחן: (4)(א) שרשום פה זו טעות, הוא לא צריך לחול.

ארבל אסטרחן: יש פה את כל מה שקשור לכך שיימחקו הסעיפים לגבי סעיפי הרשימות שלא רלוונטיים למשאל העם, הוראות לעניין העמדת הסכמי העיון, הסמכות של השר להתקין תקנות לגבי משאל העם, כל הנושא של פתקי ההצבעה, כל ההוראות לגבי חלוקת המנדטים, תוצאות משאל העם, הערעורים והפסילות.

ארבל אסטרחן: העיר לי אהוד שיל"ת על כך שקבענו הוראה שאומרת שוועדת הבחירות תוכל לקבוע שבעד ונגד יהיו בצבעים שונים של פתקים.

ארבל אסטרחן: הועלה חשש  שזה ייצור עילות פסילה נוספות אם המודפס יהיה בשני צבעים.

ארבל אסטרחן: הוא הציע למחוק את האפשרות הזאת.

יריב לוין: זאת גם הייתה ההצעה שלך.

יריב לוין: אני מקבל את זה.

ארבל אסטרחן: מדובר בתיקון לסעיף 76.

ארבל אסטרחן: ההתאמות שקבענו בסעיף קטן (ג) יחולו לעניין הוראות העונשין.

ארבל אסטרחן: בסעיף 68א(ה), שעניינו הצבעת מוגבלים בניידות, כתוב שאדם מוגבל בניידות ישים את מעטפת ההצבעה בתוך מעטפה חיצונית.

ארבל אסטרחן: זה צריך להפוך למעטפות ההצבעה, כיוון שיש גם את המעטפה של הבחירות וגם את המעטפה של משאל העם.

ארבל אסטרחן: כנ"ל סעיף 68ב, שמדבר על הצבעת נשים במקלט לנשים מוכות.

אורלי עדס: האם ההוראה לגבי מספר הפרגודים בקלפי חלה גם כאן?

אורלי עדס: אנחנו מבקשים להחיל את זה גם פה.

ארבל אסטחן: סעיף 68(ה) מדבר על אפשרות שאם הוועדה החליטה שתהיה אפשרות להציב כמה פרגודים זה יחול גם כאשר זה נערך באותו יום.

ארבל אסטחן: סעיף קטן (ג) בעמוד 19 למעלה מתקן את סעיף 74א לחוק הבחירות, שעניינו מעטפות ההצבעה.

ארבל אסטחן: היום מדובר על כך שהצבע יהיה תמיד כחול, אלא אם כן החליטה הוועדה המרכזית אחרת.

ארבל אסטחן: מוצע להחליף זאת כך שמעטפת ההצבעה בבחירות לכנסת תהיה שונה בצבעה ממעטפת ההצבעה במשאל העם, וצבעי המעטפות וצורתן ייקבעו על ידי יושב ראש הוועדה המרכזית וסגניו.

שלמה מולה: מה עם השיקולים של הוועדה?

ארבל אסטרחן: החוק לא מגביל.

ארבל אסטרחן: ועדת הבחירות מורכבת מנציגי כל הסיעות בכנסת.

ארבל אסטרחן: יש לה הרבה החלטות שהיא צריכה לקבל.

שלמה מולה: יכול להיות שיש הבדל עצום בין המעטפות.

אורלי עדס: מעטפות ההצבעה לכנסת הן ברקעים עם פסים כחולים.

אורלי עדס: בכל מערכת בחירות משנים את הגרפיקה.

אורלי עדס: הצבע הוא כחול.

אורלי עדס: יש את מעטפות ההצבעה החיצוניות שהן לבנות עם גרפיקה בצבעים שונים.

אורלי עדס: לגבי השיקולים יש את נציגי הסיעות.

אורלי עדס: תמיד יש מי שטוען לצבע כזה או אחר,  לכן יש נציגים של כמה סיעות.

אורלי עדס: בדרך כלל אין בעיה עם זה.

אורלי עדס: מגיעים להסכמות.

ארבל אסטרחן: היום אומרים שוועדת קלפי תמסור לכל בוחר מעטפת הצבעה אחת.

ארבל אסטרחן: מוצע עכשיו שזה יהיה 2 מעטפות, האחת לבחירות לכנסת, השנייה למשאל עם.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ד) בא לתקן את סעיף 75 לחוק הבחירות שאומר שהבוחר ייתן פתק הצבעה לתוך מעטפה.

ארבל אסטרחן: מוצע להגיד פה שייתן הבוחר פתק הצבעה לבחירות לכנסת בתוך מעטפת  הצבעה לבחירות לכנסת, ופתק הצבעה למשאל עם במעטפת הצבעה למשאל עם.

ארבל אסטרחן: את המעטפות הוא יטיל לתוך הקלפי.

ארבל אסטרחן: סעיף 76, שעניינו פתקי ההצבעה, יאמר שפתק ההצבעה לבחירות לכנסת יהיה שונה בצבעו מפתק ההצבעה למשאל עם.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ו) מתקן את סעיף 78.

ארבל אסטרחן: עניינו קולות פסולים.

ארבל אסטרחן: הוא בא להוסיף עילת פסילה.

שלמה מולה: בפתקי ההצבעה התייחסנו לבעד או נגד.

שלמה מולה: אנחנו ביקשנו להתייחס לשאלת הנמנע.

ארבל אסטרחן: נמנע יכול לא להצביע.

ארבל אסטרחן: הוא יכול להכניס פתק ריק.

שלמה מולה: זה משהו אחר.

רחל אדטו: פתק לבן זה כמו נמנע.

יריב לוין: אני כבר אומר לכם שיהיה צריך רוב של 50% מאלה שהשתתפו בהצבעה.

יריב לוין: זה יכלול גם את הנמנעים.

אייל זנדברג: המצב המשפטי היום אומר שפתק ריק הוא פתק פסול.

אייל זנדברג: אתה יכול להימנע אבל שלא יספרו אותך במניין הקולות.

אייל זנדברג: הפסולים נמנים יחד, בין אם הם מקושקשים, קרועים או ריקים.

אייל זנדברג: אין נתון שאומר כמה אנשים הטילו פתק לבן כאקט של מחאה או הבעת עמדה.

שלמה מולה: חייב להיות פתק שלישי של נמנע.

יריב לוין: יש הסדר בבחירות לכנסת.

יריב לוין: אם אתם מציעים לסטות מההסדר הזה בדרך כלשהי תכתבו מה שאתם רוצים.

יריב לוין: אני לא נגד.

יריב לוין: יכול להיות שצריך לבוא ולהגיד שבמשאל עם צריך לספור את מי שנמנע ואם אין 50% כולל הנמנעים זה לא עובר.

יריב לוין: זאת לא הצעה חסרת היגיון.

יריב לוין: אתם צריכים להגיד לי אם זה מה שאתם רוצים.

רחל אדטו: זה יישקל.

ארבל אסטרחן: הגענו לסעיף 78, שעניינו קולות פסולים.

ארבל אסטרחן: יש פה רשימה של מה הם קולות פסולים.

ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף כאן שתי פסקאות חדשות.

ארבל אסטרחן: (4א) מעטפת הצבעה לבחירות לכנסת שנתן בוחר לתוכה פתק הצבעה למשאל העם ומעטפת הצבעה למשאל העם שנתן בוחר לתוכה פתק הצבעה לבחירות לכנסת; (4ב) מעטפת הצעה שנמצאו בה פתק הצבעה לבחירות לכנסת ופתק הצבעה למשאל העם ;" סעיף קטן (ז) מתקן את סעיף 79, שעניינו ספירת הקולות.

ארבל אסטרחן: הוא בא להוסיף הוראה שלפיה ועדת הקלפי תערוך פרוטוקולים נפרדים לבחירות לכנסת ולמשאל העם.

ארבל אסטרחן: סעיף 86 הוא סעיף של ערעור בחירות, שזה סעיף שהכנסנו בו די הרבה תיקונים לקראת הישיבה הקודמת ובמהלך הישיבה הקודמת.

ארבל אסטרחן: פה מוצע להוסיף סעיף קטן (ט): ערעור על תוצאות הבחירות לכנסת אין בו, כשלעצמו, ערעור על תוצאות משאל העם, ולהיפך; בחירות חוזרות לכנסת כתוצאה מערעור בחירות אינן מחייבות, כלשעצמן, משאל עם, ולהיפך.

ארבל אסטרחן: תיקון סעיף (ט) מתקן את סעיף 91(ב) שעוסק בהצבעת חיילים.

ארבל אסטרחן: היום כתוב שהחייל ישים מעטפה בתוך מעטפה שנייה.

ארבל אסטרחן: זה צריך להפוך למעטפות לתוך מעטפה שלישית.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן (י) מדבר על הצבעה בכלי שיט.

ארבל אסטרחן: הוא מתקן את סעיף 110 לחוק הבחירות.

ארבל אסטרחן: הוא בא לקבוע במקום  מעטפה שיתנו מעטפות, האחת לבחירות כנסת, האחת למשאל העם.

ארבל אסטרחן: בכלי שיט כותבים את אות הרשימה שבעדה האיש מצביע ועל פתק הצבעה אחר אם הוא בעד או נגד.

ארבל אסטרחן: התיקון הבא שמופיע בסעיף (יא) מתקן את סעיף 116ד(ג), שעניינו הצבעה בבתי סוהר.

ארבל אסטרחן: במקום מעטפה יבוא מעטפות.

ארבל אסטרחן: במקום מעטפה שנייה יבוא מעטפה שלישית.

ארבל אסטרחן: בכל הקלפיות המיוחדות יש כבר היום מעטפות.

ארבל אסטרחן: צריך להפוך את זה למעטפה שנייה ושלישית.

ארבל אסטרחן: 116יח זה הצבעת המזכיר שיכול להצביע בקלפי שבה הוא משמש כמזכיר.

ארבל אסטרחן: כבר היום יש שתי מעטפות.

ארבל אסטרחן: במקום מעטפת הצבעה יהיו מעטפות הצבעה.

ארבל אסטרחן: 116יט מדבר על הצבעת חבר ועדת קלפי שבמקרים מסוימים יכול להצביע בקלפי שבה הוא חבר.

ארבל אסטרחן: סעיף 124 מדבר על עבירות.

ארבל אסטרחן: הכותרת שלו היא הצבעה שלא כחוק.

ארבל אסטרחן: היום רואים כעבירה מי שמצביע יותר מפעם אחת, בין באותה קלפי ובין בקלפיות שונות.

ארבל אסטרחן: חשבנו שצריך להבהיר שהמצביע יותר מפעם אחת בבחירות לכנסת או במשאל עם.

ארבל אסטרחן: כנ"ל בפסקה (3) .

ארבל אסטרחן: היום כתוב שמי שמטיל לתוך קלפי יותר ממעטפה אחת, בין אם יש בה פתק הצבעה ובין אם היא ריקה.

ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף את משאל העם.

אייל זנדברג: את המועדים של הליכי הערעור כשמדובר במשאל עם לבד קצבנו בתקופות קצרות יותר.

אייל זנדברג: ההליכים של ערעור של הליך בחירות יכול להגיע עד כדי שנה.

אייל זנדברג: ערעורי הבחירות מבוססים פעמים רבות על איך ועדת הקלפי פעלה או איך ספרו את הקולות.

אייל זנדברג: במצב שבו הדברים מתאחדים מדובר על אותה תשתית תקופתית ועל אותן פעולות ממש.

אייל זנדברג: איך יסתדרו המועדים כשירצה פלוני לערער על הליך בחירות רגיל אל מול ערעור על משאל עם?

יריב לוין: אני חושב שככלל אנחנו צריכים לשמור על המועדים הקצרים במשאל עם.

עמי ברקוביץ: מדובר בשני מסלולים שונים.

עמי ברקוביץ: מי שירצה לערער יצטרך להגיש שני ערעורים נפרדים.

אייל זנדברג: צריך לעשות איזו שהיא התאמה בין המסלולים.

עמי ברקוביץ: האפשרות היא להזיז אחורה גם את מועדי הבחירות.

עמי ברקוביץ: לדחות קדימה את המועדים של משאל העם אתה לא רוצה.

עמי ברקוביץ: היה בשעתו סעיף שאיפשר לבית המשפט לפסול גם אם לא היה ערעור.

עמי ברקוביץ: חשבנו שזה בעייתי כי זה יכול להטיל עננה.

עמי ברקוביץ: הוחלט שמי שירצה לערער על משאל העם יצטרך לעשות את זה בצורה ברורה ובית המשפט יכריע.

עמי ברקוביץ: המשמעות היא להזיז אחורה את המועדים של הבחירות, או להזיז קדימה את משאל העם.

אייל זנדברג: להזיז קדימה.

יריב לוין: אני לא מציע להזיז קדימה.

יריב לוין: אפשר להגיד שקביעה בהליך אחד תחייב באופן מיידי גם בהליך השני בנושאים העובדתיים.

אייל זדנברג: התוצאה יכולה להיות שיקבעו שלעניין הבחירות לכנסת הספירה לא הייתה תקינה, לגבי המשאל היא הייתה תקינה.

אייל זדנברג: מדובר באותן מעטפות.

יריב לוין: בספירה יכולים להיות פערים כי סופרים שתי מערכות שונות.

עמי ברקוביץ: יכול להיות שבגלל לחץ הזמן בית המשפט שדן בערעור של משאל העם יגיע למסקנה מסוימת ואז יהיה יותר זמן לדון בערעור על הבחירות.

יריב לוין: הכלל צריך להיות כזה שברגע שזה הוכרע באחד המסלולים זה צריך לחול גם במסלול השני כדי לא לקיים כפל הליכים בעניין הזה.

יריב לוין: אני חושב שאת הליך הערעור על משאל העם קבענו בלוח זמנים קצוב כדי שהעניין לא ייסחב.

אייל זנדברג: השאלה אם אפשר לעשות איזו שהיא הפרדה נוספת במישור הפיזי שתצמצם את הסיכוי שיהיו טענות משותפות, כמו למשל אם יהיו שני ארגזים נפרדים.

אייל זנדברג: צריך לצמצם את המישור העובדתי ככל האפשר כדי שלא יהיו מסלולים מקבילים.

יריב לוין: אני לא חושב שזה יפתור, כי הויכוח יכול להיות אם הייתה השפעה לא הוגנת בוועדת הקלפי.

יריב לוין: אני מציע שהקביעה הראשונה העובדתית בשאלה מסוימת תהיה המכריעה ותייתר את הדיון בעניין השני.

יריב לוין: יש אפשרות שערעורים כאלה יוגשו כהליכים נפרדים ויישמעו על ידי אותו הרכב.

עמי ברקוביץ: אבל אז יוצא שלמסלול אחד קבעו מועדים ולמסלול שני לא.

יריב לוין: אין מה לעשות.

יריב לוין: הוא יגיד שהוא יכריע בכל מה שצריך לעניין משאל העם, כאשר ככל שיש דברים שהם מעבר לכך שנוגעים רק לשאלות שנוגעות לבחירות לכנסת הוא ידון בשלב ב'.

יריב לוין: ברור לגמרי שלא יכולים להיות שני מסלולים שירוצו במקביל.

יריב לוין: צריך להיות מנגנון כזה שייקבע שההכרעה בשאלות העובדתיות בערכאה א' סוגרת את הויכוח.

עמי ברקוביץ: לא בטוח שיש לבית המשפט מספיק זמן.

עמי ברקוביץ: זה לא יספיק לו לצורך בירור השאלות העובדתיות.

עמי ברקוביץ: הוא ידחה את הערעור.

יריב לוין: אין בעיה לגבי מה שהוא לא הכריע.

יריב לוין: אם בית המשפט יקבע שלצורך הכרעה של משאל עם הוא לא יכול להכריע בטענות העובדתיות אבל הוא מחליט א' וב', אז אין בעיה.

יריב לוין: אם הוא יחליט שהוא נדרש לעניין והוא מכריע, אז הוא מכריע.

יריב לוין: לטעמי זה הפתרון הנכון לעניין הזה.

יריב לוין: זה פתרון שקיים היום בדין.

אסתר אפרת: אם יש פער של 100 אלף קולות בין בעד ונגד ויש ערעור ב-3 קלפיות, אז את הערעור צריך לבדוק.

אייל זנדברג: אין עילת ערעור.

אסתר אפרת: בוודאי לא צריך לדחות.

יריב לוין: לא דוחים.

יריב לוין: אין ערעור.

יריב לוין: יישמע ערעור כשיש סיכוי שהוא יביא לשינוי התוצאות.

ארבל אסטרחן: זה לפי סעיף 86 לחוק הבחירות הקיים.

אסתר אפרת: אני רוצה שיהיה ברור שבמקרה שיש הפרש, גם אם כל הטענות.

אסתר אפרת: .

יריב לוין: זה ברור.

אסתר אפרת: לגבי משאל העם זה לא כתוב במפורש.

ארבל אסרטחן: אלו ההתאמות הנדרשות.

יריב לוין: אני מציע שתעבירי לארבל ניסוח של השורה הזאת.

יריב לוין: זאת הכוונה.

יריב לוין: הניסוח יובהר.

ארבל אסטרחן: בנוסח הכחול נקבעה הוראה מאוד כללית שאמרה על התעמולה לקראת משאל העם יחולו הוראות חוק בחירות (דרכי תעמולה) בשינויים המחויבים.

ארבל אסטרחן: היה ברור כבר בכנסת הקודמת שההוראה הזאת מאוד חסרה ויש לצקת בה תוכן.

ארבל אסטרחן: חלק מהדברים התחילו לדון עליהם בכנסת הקודמת, חלק מהדברים שמוצעים כאן זה הצעות של יו"ר הוועדה בכנסת הזאת.

ארבל אסטרחן: הרעיון הוא לקחת את חוק התעמולה ולראות איזה התאמות ושינויים צריכים לעשות בו.

ארבל אסטרחן: הדבר מתעורר לאור העובדה שחוק התעמולה יוצא מהנחה שבבחירות רגילות יש רשימה סגורה וידועה של מתמודדים.

ארבל אסטרחן: מטרת כל מפלגה לזכות בכמה שיותר קולות ושהמפלגות האחרות יזכו בכמה שפחות קולות.

ארבל אסטרחן: כאן אנחנו מדברים על שדה משחק אחר שהמפלגות לא מתמודדות.

ארבל אסטרחן: יש מספר לא ידוע של אנשים או בעלי אינטרסים שיש להם עניין בתוצאות משאל העם, לכן צריך לעשות התאמות רלוונטיות.

ארבל אסטרחן: צריך לזכור שחוק התעמולה שנחקק ב-1959 הוא חוק אנכרוניסטי, הוא לא מתאים, יש בו בעיות.

ארבל אסטרחן: יושבי ראש ועדות הבחירות בכל הבחירות האחרונות חזרו על זה.

ארבל אסטרחן: חלק מההוראות נראות מאוד מיושנות ולא מתאימות.

ארבל אסטרחן: הרעיון כאן הוא כן להיצמד להוראות חוק התעמולה הקיימות ואם ירצו לתקן אותן זה  יחול על משאל עם.

ארבל אסטרחן: מה שמציע סעיף 10 הוא לקבוע שהוראות חוק התעמולה כפי שהן חלות לקראת בחירות לכנסת ובתקופות הקבועות בחוק האמור יחולו לקראת משאל עם,בשינויים המחויבים ובשינויים אלה.

ארבל אסטרחן: יש רשימה של שינויים.

ארבל אסטרחן: הסעיף הראשון בא לקבוע רשימת סעיפים שקיימים היום בחוק התעמולה ומוצע שהם לא יחולו לגבי משאל עם.

ארבל אסטרחן: מדובר כאשר משאל העם לא נערך באותו יום עם חוק הבחירות.

ארבל אסטרחן: כאשר הוא נערך באותו יום הבחירות זה קצת יותר מורכב.

ארבל אסטרחן: זה מבוסס על נוסחים שהתחילו לדון בהם בכנסת הקודמת.

ארבל אסטרחן: סעיף 3 אומר שלא תהא תעמולת בחירות באמצעות שימוש בכלי טיס  וכלי שיט.

ארבל אסטרחן: סעיף 4 אומר שלא תהא תעמולת בחירות באמצעות רמקול, פרט לשימוש ברמקול כדי להגביר קולו של נואם באסיפה שמתקיימת כדין.

רחל אדטו: זה נורא מצחיק.

ארבל אסטרחן: יש סעיפים שנראים מאוד אנכרוניסטיים.

ארבל אסטרחן: השאלה אם להשאיר אותם ולהגיד שמכיוון שהם חלים בחוק הבחירות ניצמד אליהם, או להגיד שהם נראים לא שייכים.

רחל אדטו: באיזו דרך מבטלים את זה?

יריב לוין: אנחנו צריכים לתקן את זה.

ארבל אסטרחן: סעיף 5 אומר שבשידורי רדיו וטלוויזיה לא תהא תעמולת בחירות בתקופת 60 הימים שלפני הבחירות.

ארבל אסטרחן: גם עליו היו הרבה מאוד ביקורות על כך שזה לא אפשרי.

ארבל אסטרחן: כאן מוצע לאפשר תעמולת שידורי רדיו וטלוויזיה עד יום עריכת יום הבחירות.

רחל אדטו: אני חושבת שהסעיף הזה מאוד חשוב.

רחל אדטו: על כל הסעיף הזה צריך שתהיה חשיבה מחדש.

ארבל אסטרחן: הסעיף הבא שמוצע למחוק זה סעיף 7. סעיף 10א, שעניינו היום שלטים, לא רלוונטי.

ארבל אסטרחן: סעיף 12 לחוק התעמולה מדבר על חומר מודפס .

ארבל אסטרחן: סעיף 14 מדבר על כך שיו"ר ועדת הבחירות רשאי להטיל על בעל או מחזיק של אולם או מקום פומבי העומד להשכרה להשכירו לרשימת מעומדים במועד שייקבע תוך 60 ימים שלפני יום הבחירות, אם הוא סבור שהדבר דרוש לאותה רשימת מועמדים.

ארבל אסטרחן: סעיפים 15, 15א ו-15ב אלה סעיפים שמדברים על תעמולה חינם ברדיו ובטלוויזיה.

ארבל אסטרחן: סעיף 15 מדבר על כך שיו"ר ועדת הבחירות יקבע זמן שהוקצב לכל מפלגה ורשימת מועמדים לשידורים ברדיו.

ארבל אסטרחן: את הדברים האלה מוצע להוריד כי לא המפלגות מתמודדות פה.

רחל אדטו: למפלגות יש הרבה say בעניין הזה.

רחל אדטו: מה שרוצה להגיד הליכוד או ישראל ביתנו לא דומה למה שרוצה להגיד מרצ.

ארבל אסטרחן: 15ב לא רלוונטי.

ארבל אסטרחן: 16ד מדבר על בחירות לרשויות מקומיות, על תעמולה ברדיו.

ארבל אסטרחן: סעיפים 18 ו-19 זה נושא משמעותי שצריך לדבר עליו.

ארבל אסטרחן: אלה הנושאים שמוצע למחוק.

ארבל אסטרחן: ההמשך זה סעיפים שמוצע להוסיף.

יריב לוין: תודה, הישיבה נעולה