ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 158, 2010-02-17 09:30

דוד אזולאי: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: על סדר-היום: הצעת חוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 15) (תשלום למודיע על השלכת פסולת בנין שלא כדין) של חבר הכנסת גדעון עזרא.

דוד אזולאי: היום אנחנו אמורים להכין את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית ולהעביר את זה למליאה.

דוד אזולאי: אני חושב שזאת הצעת חוק תקדימית כי מדובר פה על תגמול למי שמוסר מידע חשוב שבסופו של דבר מביא לכדי הגשת כתב אישום ובית המשפט יקבע שהעדות או התיעוד סייע להרשעתו של אותו אדם שגרם לזיהום הסביבה.

דוד אזולאי: אני מברך את ידידי חבר הכנסת גדעון עזרא על היוזמה הברוכה.

דוד אזולאי: מונח לפנינו נוסח מתוקן, שאני מניח שכל הצדדים עברו עליו.

דוד אזולאי: אני מבקש לדעת, חבר הכנסת גדעון עזרא, האם יש לאדוני להוסיף משהו?

גדעון עזרא: יש נקודה נוספת שדיברנו עליה הבוקר והסכמנו לגביה.

גדעון עזרא: הכול מוסכם.

גדעון עזרא: נעמה, יש נקודה אחת שלא דיברתי איתכם עליה.

גדעון עזרא: בנושא של השלכת פסולת כתוב: "השלכת פסולת בניין או פסולת גושית מתוך רכב".

גדעון עזרא: זה יכול להיות גם פסולת ביתית.

גדעון עזרא: מדוע אני צריך להחריג ולא לכלול פסולת ביתית?

דוד אזולאי: אתה רוצה להיכנס לסכסוכי שכנים?

גדעון עזרא: לא, ואם משאית שופכת פסולת ביתית?

נעמה שחל: ואם לאדם פרטי יש משאית?

נעמה שחל: זה לא מסייג את זה בהכרח למשאיות אבל להבנתנו הצעת החוק באה לפתור קושי של פסולת בניין.

גדעון עזרא: פסולת באשר היא פסולת בכל מקום ואתר.

גדעון עזרא: בא מישהו ושופך משאית של זבל, שהיא לא פסולת גושית, אז מה?

נעמה שחל: כמו שיושב ראש הוועדה ציין מדובר בתקדים.

נעמה שחל: אני מציעה שנבחן את ההצעה בנושאים החמורים יותר שהם באמת אתרי פסולת פיראטיים בתחום של פסולת בניין, שאלו המפגעים הקשים והחמורים יותר - - -

גדעון עזרא: לאחרונה המשרד להגנת הסביבה תפס פסולת של קומפוסט.

גדעון עזרא: קומפוסט נכנס לפסולת ביתית או לפסולת בנייה?

גדעון עזרא: הוא לא נכנס לתוך זה.

גדעון עזרא: למה שלא נרחיב?

גדעון עזרא: בסופו של דבר בית המשפט הוא יהיה הגורם שיקבע.

נעמה שחל: אני סבורה שכשאנחנו מנסים לראשונה מנגנון מהסוג הזה, חבל להרחיב אותו.

גדעון עזרא: הקומפוסט נכנס או לא נכנס?

נעמה שחל: הוא לא נכנס להגדרה של פסולת גושית.

גדעון עזרא: והקומפוסט הוא אחד הבעיות הגדולות שיש למשרד להגנת הסביבה.

יוסי בר: אדוני, מכיוון שבאמת מדובר בבעיה גדולה ורוחבית, הוא לא יטופל בערוץ הזה אבל הוא יטופל בערוצים אחרים.

גדעון עזרא: אבל אתה צריך לתפוס אותו.

יוסי בר: זה נכון.

גדעון עזרא: אתה לא נותן אפשרות לאזרח לסייע לך בעניין הזה.

יוסי בר: אבל אדוני, האזרח יסייע אם ימסור עדות.

גדעון עזרא: הוא לא יקבל כסף.

יוסי בר: זה יהיה כמו באירועים אחרים.

גדעון עזרא: תהיו ראש גדול בעניין הזה.

נעמה שחל: ההצעה נועדה לתמרץ - - -

דוד אזולאי: רבותיי, בואו נעשה סדר.

דוד אזולאי: הדו-שיח הזה לא יתרום שום דבר.

דוד אזולאי: חבר הכנסת גדעון עזרא, הצעת החוק שלך עוסקת בעיקר בפסולת בנייה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת גדעון עזרא מבקש להרחיב את זה גם על הקומפוסט או בכלל על פסולת של בית.

גדעון עזרא: אני מדבר על משאית.

דוד אזולאי: משאית עמוסה פסולת של בית.

נעמה שחל: הסעיף לא מצומצם למשאית, הוא מתייחס לכל רכב.

נעמה שחל: לכאורה אני יכולה לקחת את הסובארו הקטנה שלי ולהשליך ממנה פסולת וזה גם עונה על הדרישה.

נעמה שחל: הרעיון של התמריץ הוא לבוא ולפתור בעיה בשטח, שנוצרים אתרי פסולת פיראטיים של פסולת בניין.

דוד אזולאי: אתם מייחדים את זה אך ורק לפסולת הבניין כדי לסייע באכיפה.

נעמה שחל: אנחנו רוצים לתמרץ את האזרח לסייע לנו בסוג הזה של המפגע כי בסוג הזה של המפגע יש לנו באמת בעיה קשה ומיוחדת מאשר מסוגים אחרים.

נעמה שחל: לאור העובדה שמדובר בתקדים ובפיילוט וזאת פעם ראשונה שאנחנו בוחנים את הסוגיה הזאת, בואו נראה את זה עובד ואיך זה מתנהל.

נעמה שחל: יכול להיות שבעתיד יהיה מקום להרחיב את הסוגיה.

נעמה שחל: אני לא סבורה שעכשיו זה הזמן.

גבריאלה פיסמן: אני מסכימה עם מה שנאמר על-ידי המשרד הגנת הסביבה.

גבריאלה פיסמן: אנחנו מדברים על הליך שהוא חריג בנוף הפלילי.

דוד אזולאי: אפילו תקדימי.

גדעון עזרא: במס הכנסה זה כל הזמן קיים.

דוד אזולאי: במס הכנסה גם לא קיים תגמול.

יוסי בר: זה מעוגן באיזה נוהל פנימי שלהם אבל זה לא בחוק.

גדעון עזרא: אגב גם במודיעין זה קיים.

גדעון עזרא: בתשלום לסוכנים זה גם קיים.

נעמה שחל: שוב, זה לא בחקיקה.

גבריאלה פיסמן: הנושא של רשות המיסים גם נבחן על ידנו.

גבריאלה פיסמן: גם שם מדובר בהליך מאוד חריג שהשימוש שנעשה בו הוא מאוד מצומצם.

גבריאלה פיסמן: רשות המיסים גם דיברה איתנו על כל הקשיים שהדבר הזה מעלה אצלם.

גבריאלה פיסמן: אנחנו משאירים להשאיר כרגע את ההסדר הזה כמה שיותר מצומצם ולבחון אותו בעוד תקופה מסוימת, לראות את ההשלכות שלו - - -

דוד אזולאי: זה חוק שהוא הוראת שעה?

גבריאלה פיסמן: זאת לא הוראת שעה.

דוד אזולאי: לא היה כדאי לבדוק איך החוק הזה עובד אחרי תקופה של 3 שנים?

גדעון עזרא: כל דבר כדאי לבדוק.

דוד אזולאי: תשמע, יש פה דבר תקדימי.

דוד אזולאי: אני אומר לכם שאם החוק הזה יצליח הייתי מאמץ אותו גם בנושא של תנועה.

דוד אזולאי: אחת הבעיות שלנו באכיפת חוקי התנועה שהמשטרה טוענת ובצדק שאין לה מספיק כוח אדם לאכוף.

דוד אזולאי: יש השתוללות של נהגים והמשטרה לא יכולה להיות ליד כל כלי רכב.

דוד אזולאי: יכול להיות שדבר כזה היה פותר חלקית את בעיית תאונות הדרכים.

דוד אזולאי: זה רעיון.

גבריאלה פיסמן: במאמר מוסגר אני רוצה לומר שהרעיון של הפיכת האזרחים לידו הארוכה של השלטון, שהם הופכים להיות הצד המאשים, זה רעיון שהוא לא פשוט.

גבריאלה פיסמן: גם הרעיון שמעורב כאן

גבריאלה פיסמן: תגמול כספי על דיווח על ביצוע העבירה, מבחינת המשמעויות הפליליות שלו - -

דוד אזולאי: הוא לא חינוכי.

גבריאלה פיסמן: - - בגלל ההשלכות של העבירה והכתמת העבירה הם רעיונות מאוד מאוד קשים ולכן אנחנו סבורים שההסדר הזה כן צריך להיות מצומצם.

גבריאלה פיסמן: אני מוכנה להסכים לרעיון של אדוני שהמודל הזה ייבחן תוך תקופה מסוימת.

גדעון עזרא: סליחה, אני מוכרח להגיד לכך.

גדעון עזרא: כל חוק אפשר לבטל, למה צריך הוראת שעה?

גדעון עזרא: בהוראת שעה נגמרת השנה ואז הכנסת צריכה - - -

דוד אזולאי: חבר הכנסת גדעון עזרא, תכף אפתור את הבעיה הזאת.

דוד אזולאי: אני חושב שחייב להיות מעקב.

דוד אזולאי: אגיד לכם איך הייתי הולך לסיפור הזה של מעקב.

דוד אזולאי: לא הייתי עושה מהחוק הזה הוראת שעה אבל הייתי עושה דבר אחד.

דוד אזולאי: מתי אמור החוק להיכנס לתוקף?

גבריאלה פיסמן: בתוך 90 יום.

דוד אזולאי: תוך שנתיים המשרד להגנת הסביבה ידווח לוועדה איך החוק הזה מיושם, איך הוא עובד בשטח.

דוד אזולאי: הוא ייתן לנו דיווח - - -

גדעון עזרא: שנתיים זה בעייתי כי לוקח זמן ובתי המשפט עובדים לאט.

גדעון עזרא: אני מסכים עם הרעיון שלך.

דוד אזולאי: נוכל לקבל אינדיקציה כשנדע כמה כתבי אישום הוגשו באותה תקופה.

דוד אזולאי: זה יתן לך איזו אינדיקציה.

דוד אזולאי: לדעתי שנתיים זה זמן סביר.

דוד אזולאי: המשרד להגנת הסביבה, ידווח בתוך שנתיים מיום כניסתו של החוק, איך החוק הזה מיושם ובא לידי ביצוע.

גדעון עזרא: מאה אחוז.

יוסי בר: אני מניח, אדוני, שמטרת הבדיקה היא לראות מה מידת ההיענות של הציבור וזה פחות רלוונטי לעניין ההרשעה.

גדעון עזרא: אם לא יהיו הרשעות אז זה לא הצליח.

יוסי בר: זה נכון אבל העובדה שזה מוגבל לשנתיים זה נותן לנו אינדיקציה - - -

דוד אזולאי: שנתיים הם זמן סביר.

דוד אזולאי: אם נצטרך אחר-כך נאריך ואם נצטרך נתקן את החוק.

דוד אזולאי: לדעתי, הרעיון של שנתיים הוא הרעיון הכי טוב.

ורד קירו: אתה רוצה דיווח אחד כל שנתיים או כל שנתיים דיווח?

דוד אזולאי: בשלב הראשון, המשרד להגנת הסביבה יתחייב כל שנתיים לדווח.

דוד אזולאי: את מה שיקרה אחר-כך נשאיר לבאים אחרינו.

עודד ברוק: על מה מדווחים?

דוד אזולאי: בעיקר על יישומו של החוק.

דוד אזולאי: מה אנחנו כוללים ביישום: כמה תלונות כאלה הוגשו?

דוד אזולאי: כמה כתבי אישום הוגשו?

דוד אזולאי: כמה הגיעו לידי ביצוע?

דוד אזולאי: כמה נהנו מההטבה הכספית הזאת?

גדעון עזרא: עקב קצב העבודה בבתי המשפט התוצאה אחרי שנתיים תהיה ודאי דלה.

גבריאלה פיסמן: תוכל לקבל נתון לגבי כתבי האישום.

נעמה שחל: אם אנחנו מדברי על מידי שנתיים, בסופו של דבר זה כן יהיה נתון רלוונטי.

שאול מימון: אמרו פה שכל אדם שישפוך שקית – המדיניות שלנו היא שכשאדם שופך שקית לא מזמינים אותו למשפט ולא מגישים כתב אישום אלא זה קנס מנהלי, תלוי בגובה ובנסיבות.

דוד אזולאי: לא זה מה שהבנתי מהחוק.

דוד אזולאי: הבנתי שהחוק מדבר על פינוי פסולת מרוכזת באתרים שאינם מורשים לכך.

דוד אזולאי: זאת הכוונה של החוק, נכון?

יוסי בר: השלכת פסולת ברשות הרבים שעונה לקריטריונים שממילא היינו מגישים כתב אישום בגינם.

דוד אזולאי: יש הערות?

דוד אזולאי: אין הערות, נעבור להקראה.

ורד קירו: הצעת חוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 15) התש"ע-2010.

ורד קירו: “הוספת סעיף 15א 1.

ורד קירו: בחוק שמירת הניקיון, התשמ”ד-1984, אחרי סעיף 15 יבוא: “תשלום למודיע על השלכת פסולת בנין שלא כדין.

ורד קירו: א.

ורד קירו: בסעיף זה – "הרשעה" – לרבות אם מצא בית המשפט שהנאשם ביצע את העבירה ללא הרשעתו.

ורד קירו: "השלכת פסולת" – השלכת סולת בנין או פסולת גושית מתוך רכב הנעשית שלא בדרך של פינוי כאמור בסעיף 7ד) ובניגוד להוראות סעיף 2.

ורד קירו: "מתעד" – אדם שביצע בעצמו תיעוד, לרבות מי שמונה כאמור בסעיף 12ג, למעט כל אחד מאלה – 1.

ורד קירו: שוטר; 2.

ורד קירו: מי שמונה כדין כפקח או כמפקח לפי חיקוק; 3.

ורד קירו: עובד המשרד להגנת הסביבה או עובד הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים, כהגדרתה בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ”ח-1998; "עובד מוסמך" – עובד המשרד שהשר הסמיכו לעניין זה והודעה על מינויו פורסמה ברשומות.

ורד קירו: "תיעוד" – צילום של השלכת פסולת באופן שניתן לזהות בו את הרכב שממנו בוצעה ואת אופן השלכתה, או את מי שנהג ברכב האמור, בצירוף דוח חתום בידי המצלם המפרט את מועד השלכת הפסולת ומקומה, את אופן השלכתה ואת פרטי הזיהוי של הרכב האמור או של מי שנהג בו.

ורד קירו: ב הגיש מתעד לעובד מוסמך תיעוד, ימסור לו העובד אישור על הגשת התיעוד והסבר על זכויותיו לפי הוראות סעיף זה שבו יצוין, בין היתר, כי יכול שהמתעד יידרש להעיד בכל הליך שבו ישמש התיעוד כראייה.

ורד קירו: ג.

ורד קירו: קבע בית המשפט כי תיעוד שהוגש לפי סעיף קטן (ב) תרם תרומה ממשית להרשעתו של אדם בעבירה לפי סעיף 13(ב)(1)(א) או (4א) בשל השלכת פסולת, יורה בית המשפט לקרן לשלם למתעד סכום של 5,000 שקלים חדשים; קבע בית המשפט כאמור לגבי מספר מתעדים של אותה עבירה, יחולק הסכום האמור ביניהם, כפי שיורה בית המשפט.

ורד קירו: ד.

ורד קירו: הסכום כאמור בסעיף קטן (ג) יעודכן ב-1 בינואר בכל שנה 0

ורד קירו: בסעיף קטן זה – יום העדכון) בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום העדכון בשנה שקדמה לו; בסעיף קטן זה, "מדד" - מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

ורד קירו: ה.

ורד קירו: הוראות סעיף זה לא יחולו במקרה שבו ההליך שבמסגרתו הושגה ההרשעה החל במסירת הזמנה לפי סעיף 222 לחוק סדר הדין הפלילי או בהודעת תשלום קנס לפי סעיף 228 לחוק האמור.

ורד קירו: ו.

ורד קירו: השר רשאי לקבוע הנחיות לעניין ביצוע סעיף זה.

ורד קירו: 2.

ורד קירו: תחילתו של חוק זה 90 ימים מיום פרסומו".

ורד קירו: לנוסח תצורף ההערה של יו"ר הוועדה.

גדעון עזרא: למי יגישו המתעדים?

נעמה שחל: לעובד מוסמך במשרד להגנת הסביבה.

גדעון עזרא: שיהיה ברור למי מגישים את זה.

נעמה שחל: זה כתוב.

נעמה שחל: "עובד מוסמך, עובד המשרד".

שאול מימון: ואם הוא מגיש את זה לנו, לעובדי המדור להגנת הסביבה?

נעמה שחל: אתם לא העובדים של המשרד.

גדעון עזרא: ואם הוא מגיש את זה בתחנת משטרה?

דוד אזולאי: גדעון, עזוב.

דוד אזולאי: תשאיר את זה במשרד להגנת הסביבה.

נעמה שחל: אם המשטרה הירוקה תפנה - - -

דוד אזולאי: לא, אני רוצה שזה יישאר במשרד להגנת הסביבה בלבד.

נעמה שחל: לעיתים שוטרי המדור לאיכות הסביבה במשטרה הכחולה מטפלים בתיקי שמירה של ניקיון אין מניעה שהתיעוד יועבר לעובד המוסמך במשרד וזה יוכל להעביר את זה הלאה.

דוד אזולאי: סליחה, לא.

דוד אזולאי: אני מבקש שזה יהיה אך ורק במשרד להגנת הסביבה.

יוסי בר: קליטת המידע והתלונה תהיה במשרד להגנת הסביבה.

דוד אזולאי: התלונה תהיה במשרד להגנת הסביבה.

דוד אזולאי: אזרח יבוא למשרד להגנת הסביבה בלבד.

דוד אזולאי: רבותיי, אל תשכחו, האזרח לא רוצה, לא אוהב ולא מעוניין להתעסק עם המשטרה.

יוסי בר: נאמר פה שלעיתים הטיפול החקירתי שלנו משולב עם המשטרה אבל זה כבר עניין אחר.

דוד אזולאי: זה כבר אחר-כך.

דוד אזולאי: התיעוד שנעשה יימסר על ידי האזרח למשרד להגנת הסביבה.

דוד אזולאי: ראיתי שהתיעוד נעשה על ידי עובדים ולא על-ידי אזרחים.

דוד אזולאי: כלומר, אזרח לא יהיה רשאי לבצע תיעוד שכזה?

נעמה שחל: כתוב "למעט".

דוד אזולאי: סליחה, לא ראיתי את המילה "למעט".

דוד אזולאי: האם הכסף הזה חייב במס?

נעמה שחל: אנחנו בודקים את זה.

נעמה שחל: ההשערה היא שכן, אנחנו בודקים את זה.

דוד אזולאי: בסוף שכרו יצא בהפסדו.

דוד אזולאי: אני חושב שההמלצה צריכה להיות שסכום כזה צריך להיות פטור ממס.

נעמה שחל: אם כך, אולי ראוי לציין זאת בחקיקה.

דוד אזולאי: השאלה האם אנחנו יכולים לחוקק דבר כזה.

גדעון עזרא: לא כדאי, בשביל מה?

עמית סדן: אני לא ממש יודע האם ניתן לעשות את זה, צריך לברר את זה.

דוד אזולאי: המלצתנו היא שהסכום יהיה פטור ממס.

דוד אזולאי: אם זה חוקי, תעגנו את זה בחקיקה.

גדעון עזרא: מה איכפת לך שיקחו מזה מס?

דוד אזולאי: למה?

דוד אזולאי: תן לאדם ליהנות.

דוד אזולאי: הוא עשה מעשה טוב, תן לו, תהיה לארג' עד הסוף.

יוסי בר: זה רווח הוני ועל זה יש 20% מס.

עודד ברוק: הרעיון הוא שחוקרים פרטיים ייקחו את זה כפרויקט וכך הם יסיימו את התופעה.

גדעון עזרא: כן, חברות אבטחה, אני גם חושב.

דוד אזולאי: בראש שלי נמצא אותו אזרח הגון וטוב שרוצה לעשות מעשה טוב.

דוד אזולאי: צ'פר אותו.

גדעון עזרא: זה אוסף בקבוקים יותר מתוחכם.

עודד ברוק: אם משהו יגמור את התופעה, זה זה.

דוד אזולאי: ואז חברות אזרחיות יעשו כמו עם הבקבוקים.

עודד ברוק: בדיוק, ובזה זה ייגמר.

נעמה שחל: ביחס להגדרת המתעד.

נעמה שחל: אני רוצה לוודא ולציין לפרוטוקול שיירשם.

נעמה שחל: אנחנו רוצים להדגיש שמי שמצוין פה בנוסח, מי שמונה כאמור בסעיף 12ג, הכוונה היא לאותם נאמני ניקיון שמוסמכים לפי חוק שמירת הניקיון.

נעמה שחל: מדובר באזרחים שיש להם הסמכה לתת דוחות.

דוד אזולאי: מה עם סתם אזרח שאינו נאמן ניקיון?

נעמה שחל: סתם אזרח שאינו נאמן ניקיון יוכל לתעד.

נעמה שחל: על אחת כמה וכמה אנו חושבים שראוי שנאמן ניקיון, שרוח ההתנדבות בעורקיו, יוכל לתעד.

נעמה שחל: למרות שכתוב שמי שיש לו סמכויות פיקוח לא יוכל לתעד, שיהיה ברור שנאמן ניקיון בכל זאת יוכל לתעד.

דוד אזולאי: הוא עובד בהתנדבות.

נעמה שחל: הוא לא עובד, הוא אזרח טוב.

נעמה שחל: למעט העובדה שאם נאמן ניקיון הוא עובד המשרד להגנת הסביבה ואז בגלל שהוא עובד המשרד הוא לא יוכל לקבל.

עודד ברוק: אני רוצה לדעת האם יש הגדרה לפסולת גושית.

ורד קירו: בחוק שמירת הניקיון יש הגדרה.

דוד אזולאי: אמרנו שעובדים של המשרד לא יוכלו להשתתף בדבר הזה, אבל אם זה מחוץ לעבודתו?

נעמה שחל: אנחנו לא חושבים שזה ראוי שעובד המשרד, שזה המשרד שאמון על שמירת הניקיון ושמירת הסביבה, אנחנו חושבים שראוי שעובד כזה ידווח על עבירה שהוא צופה בה ומסוגל לתעד אותה, גם אם זה מחוץ לשעות העבודה, בלי לקבל תגמול.

קובי עזרא: כמו ששוטר הוא שוטר גם מחוץ לשעות העבודה.

קובי עזרא: שאלה לגבי יכולתו של בית המשפט להתמודד.

דוד אזולאי: אני מקווה שאחר-כך לא נצטרך להכניס אותם לסעיף ההגנה על העדים.

קובי עזרא: אנחנו בדיון אחר, אדוני, אני לא מערבב שמחה בשמחה.

קובי עזרא: נאמר: "קבע בית המשפט כי תיעוד שהוגש לפי סעיף קטן ב' תרם תרומה ממשית להרשעתו של אדם בעבירה".

קובי עזרא: השאלה איזה כלים אנחנו נותנים לבית המשפט לבחון את זה בהנחה שלא מתקיים הליך, דהיינו, זה הסתיים בהסדר טיעון או בהסכמה.

קובי עזרא: איזה יכולת יש לבית המשפט להתמודד עם זה ולקבוע שיש קביעה של תרומה ממשית.

קובי עזרא: הרי הוא ניזון מפי התביעה.

קובי עזרא: התביעה צריכה להגיד לו שזה עד תביעה מרכזי.

קובי עזרא: צריך אולי לעגן את זה ולהסדיר את זה.

קובי עזרא: אני לא ידוע אם לבית המשפט יש יכולת להתמודד.

קובי עזרא: אני לא ידוע איזה אחוז מהתיקים מסתיימים בהליך שמתנהל לעומת הסדרים.

קובי עזרא: בהליך של הסדרים לבית המשפט לא תהיה יכולת - - -

נעמה שחל: עסקת טיעון נוצרת כתוצאה מהחישוב של הנאשם לגבי היכולת שלו לנצח או להפסיד בתיק.

נעמה שחל: חישוב הסיכונים נובע בין השאר גם מהעבודה שלתביעה יש ראיות מצולמות.

נעמה שחל: לכן, גם עסקת טיעון שמסתיימת בהרשעה, בעצם תנבע מקיומו של התיעוד הזה.

נעמה שחל: את כל הדברים האלה אפשר להציג בבית המשפט.

דוד אזולאי: נציג המשטרה אומר ובצדק, מי בסופו של דבר יקבע שהתיעוד שנמסר אכן עזר?

קובי עזרא: בית המשפט לא רואה כלום אם יש עסקת טיעון.

דוד אזולאי: אני חושש שבית המשפט ישאל מדוע מטילים עליו דבר כזה לקבוע?

גבריאלה פיסמן: לבית המשפט יש שיקול דעת.

שאול מימון: אבל הוא לא מכיר את התיק, הוא לא נכנס לראיות.

קריאה: כשיש עסקת טיעון בית המשפט לא נכנס לראיות.

גדעון עזרא: אבל התיק נפתח על הבסיס של הצילומים הללו.

עודד ברוק: הוא אפילו לא קיבל את התמונה.

עודד ברוק: פתחו תיק, היתה עסקת טיעון - - -

גדעון עזרא: לא היתה שום עילה אחרת לפתוח לאיש הזה תיק, אם לא היו את הצילומים האלה.

דוד אזולאי: גדעון, אני מציע שבכל זאת נשאיר את שיקול הדעת לבית המשפט.

עודד ברוק: מה הכלים העומדים לבית המשפט לקבל או לא לקבל את העסקה?

גדעון עזרא: אחרת הוא לא היה מגיע לבית המשפט.

גבריאלה פיסמן: אני סבורה שלא כדאי במסגרת הצעת החוק להיכנס לרזולוציות האלה של ההליך המשפטי הספציפי ואם יתקיים או לא יתקיים הסדר טיעון.

גבריאלה פיסמן: אני חושב שבמסגרת חובת הדיווח שתתקיים פה אחת לשנתיים אפשר לבחון גם את העניין הזה.

גבריאלה פיסמן: אם נצטרך איזה הסדר מיוחד לעניין הזה אז אפשר לקבוע זאת בהמשך.

דוד אזולאי: עלתה פה שאלה נכונה.

דוד אזולאי: אם אין עסקת טיעון והולכים להליך משפטי רגיל אז בסופו של דבר, לפי החוק הזה, בית המשפט יקבע אם אותו איש זכאי לאותו מענק של 5,000 שקל.

נעמה שחל: בית המשפט יקבע אם נתקיימה תרומה ממשית.

נעמה שחל: ברגע שהתקיימה תרומה ממשית, הוא זכאי.

דוד אזולאי: תקראי לזה איך שאת רוצה אבל התוצאה הסופית היא שמדברת.

דוד אזולאי: השאלה אם הולכים לעסקת טיעון, האם בית המשפט יוכל לקבוע שהתיעוד היה תרומה ממשית או לא.

גבריאלה פיסמן: הוא יצטרך להסתייע בתביעה.

גדעון עזרא: אם בית המשפט יגיד שהוא דן את הנאשם לכך וכך ולא יציין שזה בגלל הצילומים, אז האיש לא זכאי לקבל את התמורה?

נעמה שחל: זה הליך צדדי.

יוסי בר: לפעמים אנחנו אוספים ראיות ומצלמים ויבוא מישהו ויביא לנו עוד תמונה.

גדעון עזרא: אם זה עוד תמונה, אז כתוב שזה מתחלק בין שניים.

גדעון עזרא: הסיכויים שיביאו לך שני צילומים על אותה משאית - - -

יוסי בר: אנחנו לפעמים אוספים ראיות.

גדעון עזרא: אני הייתי השר, אני יודע מה המצב.

דוד אזולאי: אני מקבל את ההצעה של נציגת משרד המשפטים.

דוד אזולאי: אנחנו נשאיר את זה לבדיקה בעוד שנתיים.

דוד אזולאי: נשמע דיווחים ונהיה יותר חכמים לראות איך הדברים מיושמים.

שאול מימון: זה יהיה פתח לעתירות לבית המשפט.

דוד אזולאי: אין לי ספק שזה יבוא.

דוד אזולאי: ברגע שאזרח אחד לא יהיה מרוצה ולא יקבל את מה שהובטח לו, אין לי ספק שהוא יעתור לבית המשפט.

גדעון עזרא: אבל למה שהוא לא יקבל את מה שהובטח לו?

עודד ברוק: בית המשפט יגיד שהוא לא יודע אם זה תרם תרומה ממשית להרשעה.

גדעון עזרא: עצם העובדה שהתיק נפתח והאיש יורשע, ואפילו אם זה בעסקת טיעון, כבר מגיע לו הכסף.

עודד ברוק: זה לא מה שכתוב.

נעמה שחל: על כל החלטה של בית משפט אפשר לערער.

עודד ברוק: את צריכה לתת כלים לבית המשפט להחליט.

עודד ברוק: אולי תכתבו: "קבע בית משפט או הסכימה התביעה".

דוד אזולאי: עודד, אני מציע שנשאיר את זה כך.

דוד אזולאי: זה בבחינת כל המוסיף גורע.

דוד אזולאי: אני מציע שנשאיר את זה כך ואני מאמין שתוך שנתיים נהיה חכמים יותר.

דוד אזולאי: הדברים יגיעו לפה ונקבל דיווחים ואם יהיה צורך לתקן נתקן.

דוד אזולאי: אשר על כן אנחנו מאשרים את ההצעה הזאת לקריאה שנייה ושלישית בתוספת לגבי הנושא של חובת הדיווח לוועדה.

דוד אזולאי: את זה ינסחו המשפטנים.

דוד אזולאי: אני מעמיד את זה להצבעה.

דוד אזולאי: מי בעד הצעת החוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 15) (תשלום למודיע על השלכת פסולת בנין שלא כדין), התש"ע-2009 בקריאה שנייה ושלישית.

דוד אזולאי: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

דוד אזולאי: אין נמנעים אין מתנגדים, פה אחד זה עובר למליאה לקריאה שניה ושלישית.

דוד אזולאי: תודה רבה לכולם.

דוד אזולאי: הישיבה נעולה.