ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 152, 2010-02-08 11:30

דוד אזולאי: צהרים טובים.

דוד אזולאי: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: על סדר-היום תקנות הגנה על עדים.

דוד אזולאי: אני מבקש מיושב-ראש הרשות להציג את הנושא.

דוד אזולאי: אריה ליבנה: אני אתן פתיחה קצרה ואחרי כן אעביר את רשות הדיבור ליועצת המשפטית של הרשות.

דוד אזולאי: לשם שמירה על ביטחונם האישי של עובדי הרשות ומניעת פגיעה בפעילות המבצעית של הרשות, בהתאם לחוק- החוק להגנה על עדים, נחקק בנובמבר 2008, תשס"ט – השר לביטחון הפנים, באישור ועדת הפנים, רשאי לקבוע הגבלות על עובדי הרשות בתקופת עבודתם ולאחריה.

דוד אזולאי: לצורך זה אנחנו מביאים את התקנות האלה בפני הוועדה.

דוד אזולאי: ההגבלות שאנחנו מדברים עליהן בתקנות נוגעות למקום המגורים, לנקיטת אמצעי ביטחון, לנסיעה למקומות או שהות במקומות בתחומי מדינת ישראל ומחוצה לה, ולקשרים עם גורמי סיכון.

דוד אזולאי: אני אבקש מקרן שתיתן פירוט ספציפי לגבי כל אחת מהנקודות.

דוד אזולאי: בבקשה.

דוד אזולאי: קרן: התקנות האלה מועתקות כמעט במלואן מתקנות קיימות – הן קיימות לגבי שירות הביטחון הכללי.

דוד אזולאי: הן קיימות לגבי השירות מכוח סעיף חוק מסמיך דומה או כמעט זהה – והתקנות באות לקבוע תחומי הגבלות, שבתוכם ייקבעו הגבלות אישיות לפי הפרטים של האיום, של המקרה, של ניתוח הנסיבות, דברים שהם משתנים תדיר.

דוד אזולאי: תחומי ההגבלות – כמו שכתוב בתקנה 2 – יהיו לדוגמה לגבי מקום מגורים, לגבי נקיטת אמצעי ביטחון.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי: אני מציע שתציגי באופן כללי, ולגבי הפירוט אנחנו נקרא קטע-קטע, ואם יש שאלות, נשאל.

דוד אזולאי: קרן: חשוב להדגיש בהיבט הכללי, שהתוכן כמובן ישתנה ממקרה למקרה, יותאם וישתנה גם מדי פעם בתוך המקרים.

דוד אזולאי: אם יהיה איום על עובד, נצטרך להגיד לו על אמצעים כאלה ואחרים, וזה ישתנה – תהיה הערכת מצב עיתית, יהיה גורם מקצועי של השירות שיראה איך קובעים ואיך משנים.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי: מי שאמור לקבוע את זה הוא ראש הרשות?

דוד אזולאי: קרן: לא.

דוד אזולאי: הצוות המקצועי.

דוד אזולאי: עכשיו מסתבר שזה יהיה אחראי על משאבי אנוש בשיתוף אגף האבטחה, כי קודם כול מדובר בהגנה על העובד.

דוד אזולאי: כמובן שכפי שכתבנו, זה גם להגנה על העובד וגם למניעת פגיעה בפעילות הרשות כי אם העובד ייפגע, כמובן שזוהי פגיעה מורלית, פגיעה ברשות, חלילה אם ייחטף מישהו מדובר במידע, אבל קודם כול זה להגנה על העובד.

דוד אזולאי: חשוב להדגיש שהתקנות האלה אינן כוללות הגבלות שנוגעות לתקופת צינון, זה יבוא בתקנות אחרות.

דוד אזולאי: בזה עוד לא נגענו – כאשר זה גם מכוח אותו סעיף מסמיך בחוק.

דוד אזולאי: אני מציע שעידו, היועץ המשפטי שלנו, יקרא את התקנות, ואם יש שאלות – נשאל ונתקדם.

דוד אזולאי: האם אתם מעוניינים להוסיף או שאתם תתייחסו אחר כך?

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	אני נציגת משרד המשפטים, מחלקת ייעוץ וחקיקה.

דוד אזולאי: אנחנו עבדנו יחד עם הרשות על התקנות ואנחנו מצטרפים וממליצים לאשר אותן.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	בסדר גמור.

דוד אזולאי: בבקשה, אדוני, תקרא את כל התקנות.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     "הגדרה 1. בתקנות אלה, "הרשות" – הרשות להגנה על עדים כמשמעותה בסעיף 2 לחוק.

דוד אזולאי: תחומי הגבלות על עובד הרשות 2.(א) לשם שמירה על ביטחונם האישי של עובדי הרשות או למניעת פגיעה בפעילות מבצעית של הרשות,           יחולו על עובדי הרשות, בתקופת עבודתם ברשות, ההגבלות בתחומים שלהלן, כפי שיפורטו בהגבלות           אישיות לכל עובד (להלן – ההגבלות):         (1) מקום המגורים;         (2) נקיטת אמצעי ביטחון, לרבות התקנת אמצעי ביטחון ושימוש בהם, במקום המגורים ובכלי הרכב;         (3) קשרים ומגעים עם גורמי סיכון;         (4) נסיעות למקומות או שהות במקומות בתחומי מדינת ישראל ומחוצה לה.

דוד אזולאי: (ב) נדרש עובד הרשות לשנות את מקום מגוריו או להתקין אמצעי ביטחון כאמור בסעיף קטן (א), תעמיד          הרשות לרשותו את האמצעים הדרושים, והכל בגדר הסביר ועל פי נהלים שייקבעו לעניין זה.

דוד אזולאי: תחומי הגבלות על עובד הרשות לשעבר 3(א) תקנה 2(א)(3) ו- (4) תחול גם על עובד הרשות לשעבר, וזאת בהתחשב בין השאר, במשך עבודתו ברשות          ובסוג המידע שאליו נחשף במהלך עבודתו ברשות והכל במידה סבירה שאינה עולה על הנדרש.

דוד אזולאי: (ב) בהגבלות ייקבעו הוראות לעניין דרכי השגה על החלטה לפי תקנה זו.

דוד אזולאי: (ג) ההגבלות לפי סעיף זה יובאו לידיעתו של עובד הרשות טרם סיום תפקידו ברשות, או לידיעתו של עובד          הרשות לשעבר, לפי העניין.

דוד אזולאי: פרסום 4. הוראות תקנות אלה וההגבלות יובאו לידיעת עובד הרשות עם קבלתו לעבודה.

דוד אזולאי: "  היו"ר דוד אזולאי:     	כמה שאלות לגבי תחומי הגבלות על עובד הרשות.

דוד אזולאי: אם נדרש אותו עובד להעתיק את מקום מגוריו בגלל מידע כזה או אחר, השאלה אם יש לו אפשרות לערער בפני גורם כלשהו, או כזה ראה וקדש.

דוד אזולאי: קרן:     	כפי שהבהרנו בדיונים בעבר, הרשות היא רשות היררכית, פיקודית.

דוד אזולאי: מטבע הדברים, ההחלטה הזאת תתקבל בצורה מושכלת, אחרי בחינה.

דוד אזולאי: אף אחד לא רוצה להעביר את העובד - זה גם עולה הרבה כסף לרשות, זה גם משנה סדרים, ולכן בוודאי שזה ייקבע יחד עם העובד.

דוד אזולאי: אלה הנהלים, ככה זה עובד בשירות, אנחנו מעתיקים בעצם מנגנון קיים, אנחנו לא צריכים בשביל זה איזושהי הוראה מפורשת.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	לא מפורשת.

דוד אזולאי: אני רוצה שיתאפשר לאותו עובד איזשהו גורם שהוא יוכל לערער בפניו על ההחלטה.

דוד אזולאי: קרן:     	בוודאי.

דוד אזולאי: לכן, גם בתקנות יש הבחנה בין מישהו שהוא כבר עובד הרשות – שם זה מאוד ברור – לבין מישהו שכבר לא עובד ברשות, ושם כתוב במפורש שבהגבלות צריכים לקבוע את זה, כי ההנחה היא שלגבי עובדים ברשות זה ברור מאליו שיש שיח לגבי כל העניין הזה ולא צריכים מנגנון השגה פורמלי, ברור שזה נקבע בשיתוף פעולה, כפי שזה עובד בארגון מסודר.

דוד אזולאי: זאת העמדה שלנו.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	אני חושב שפה, במסגרת אותה היררכיה שגברתי מדברת עליה, צריך שייאמר שיש לו לאותו אדם הזכות לערער בפני ראש הרשות או מי מטעמו.

דוד אזולאי: הנושא הזה לדעתי רצוי.

דוד אזולאי: אריה ליבנה:     	אדוני, אנחנו לא מצאנו לנכון לציין את זה פה במפורש מאחר שהאיש הוא עובד, ומנגנוני ההשגה הם כמו בכל נושא אחר בתוך הרשות.

דוד אזולאי: ודאי שראש הרשות הוא הגורם – לצורך העניין, גם בנושאים אחרים, לא הגיע עובד עם מנהלו הישיר, בכל נושא שהוא, לאיזושהי הבנה – הוא פונה למנהל הבכיר ממנו ומגיע להבנה, הוא מגיע לראש הרשות.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	יש הבדל בין מצב שאדם צריך להעתיק את מקום מגוריו לבין מקרה של פגיעה בשכר, כדוגמה.

דוד אזולאי: הנושא של העתקת מקום מגורים הוא משמעותי – זה משפחה, זה ילדים, זה אישה.

דוד אזולאי: אריה ליבנה:     	אין לנו בעיה שזה ייכתב במפורש.

דוד אזולאי: לא כתבנו את זה כי לנו היה ברור שזה "בילט-אין" בהיררכיה הארגונית, אבל אם הוועדה סבורה שזה צריך להיות כתוב במפורש, אין לי שום התנגדות.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	לדעתי - מקום המגורים ייקבע, ולאחר שנקבע – תהיה זכות לאותו גורם להגיש את הערעור בפני ראש הרשות או מי מטעמו – תקבעו אתם, אני לא אכנס כרגע לפרטים.

דוד אזולאי: אריה ליבנה:     	בפני ראש הרשות או מי מטעמו – בסדר גמור, אין לנו שום בעיה עם זה.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	יכול להיות שאפשר לקבוע את אותו מנגנון כפי שנקבע לעובדים שפרשו, וזה ייקבע בנהלים פנימיים, בתוך ההגבלות האישיות הפנימיות ולא בתקנות עצמן.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	למה?

דוד אזולאי: עדיף כבר לכתוב, שיהיה ברור.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	אני גם חושב.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	אם תראו את סעיף המנגנון שקבוע לגבי עובדים שפרשו, כתוב שבהגבלות יקבעו הוראות לעניין דרכי ההשגה על ההחלטה לפי תקנה זו.

דוד אזולאי: שאלה אם אפשר לקבוע אותו דבר כאן.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	להיפך.

דוד אזולאי: דיברתי אתמול עם קרן בעניין הזה.

דוד אזולאי: דווקא הנוסח של סעיף 3(ב) הוא בעייתי, כי "בהגבלות ייקבעו", פירושו של דבר שלכל אחד יקבעו בהגבלה שלו את דרכי ההשגה.

דוד אזולאי: עדיף לקבוע דרך השגה אחת לכולם, אם זה מנהל הרשות או מי שהוא הסמיך לכך.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	זה לא נקבע כך לגבי השירות.

דוד אזולאי: לגבי התקנות של שירות הביטחון הכללי, זה נקבע כך.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	בתקנות השירות זה נקבע בנהלי השירות.

דוד אזולאי: מה שיש בשירות הוא לא קדוש.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	שאלה אם אפשר לקבוע את זה בנהלים פנימיים או שאתם רוצים להסדיר את זה בתקנות.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	המקרה הזה הוא פשוט לנתק את כל המשפחה.

דוד אזולאי: הוא לא לבד.

דוד אזולאי: הוא לא עובר לשם לבד.

דוד אזולאי: הוא יצטרך לעבור עם כל המשפחה.

דוד אזולאי: ניקח דוגמה של משפחה שהאישה כבר עובדת במקום, ילדים שנמצאים במסגרת חינוכית באמצע שנת הלימודים, האיש רוצה לבוא להגיד את דבריו.

דוד אזולאי: צריך לאפשר לו.

דוד אזולאי: בסדר?

דוד אזולאי: קרן:     	אין בעיה.

דוד אזולאי: מנגנון השגה רק לגבי מקום המגורים בפני מנהל הרשות או מי שהוא הסמיך לעניין זה.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	כן.

דוד אזולאי: מבחינתי, זה לא חייב להיות מנהל הרשות.

דוד אזולאי: אם תחליטו בהיררכיה שמנהל משאבי אנוש הוא שיקבע את זה – גם בסדר.

דוד אזולאי: העיקר שיהיה גורם בר-סמכא שיכול לשמוע את האיש.

דוד אזולאי: פסקה (2) – נקיטת אמצעי ביטחון, לרבות התקנת אמצעי ביטחון.

דוד אזולאי: מי אמור לבצע את אותם מתקנים של הגנה על אותו עובד?

דוד אזולאי: האם הרשות עצמה או שהוא יופנה לגורם אחר שיעשה לו את העבודה באופן עצמאי והוא יגיש חשבוניות?

דוד אזולאי: אריה ליבנה:     	אתה מדבר על סעיף 2(ב).

דוד אזולאי: קרן:     	כמו שכתוב בתקנה, הרשות תעמיד לרשות העובד את כל האמצעים הדרושים.

דוד אזולאי: לעתים, במקרים חריגים, העובד יעדיף להתקין בעצמו ויכול להיות שהרשות תסכים.

דוד אזולאי: לדוגמה, הסבה את תשומת-לבי אסתר ממשרד המשפטים שהיו מקרים עם שרים שהם העדיפו להתקין בעצמם כי התקנת האמצעים פחות פגעה בקירות, ונתנו להם את האפשרות.

דוד אזולאי: אנחנו פה לוקחים על עצמנו את האחריות להעמיד לו את האמצעים אבל אנחנו לא מגבילים אותו.

דוד אזולאי: ייתכן מצב שהוא יבקש להתקין זאת בעצמו, ולנו לא תהיה התנגדות.

דוד אזולאי: לפעמים תהיה לנו התנגדות כי האמצעים הם מיוחדים שלנו, לא נסכים לחשוף אותם, אבל אם הוא יבקש, הוא גם יוכל להתקין את זה בעצמו.

דוד אזולאי: מה שיהיה לו נוח, אבל העדיפות היא שאנחנו נעמיד לו את האמצעים.

דוד אזולאי: אריה ליבנה:     	בכל מקרה, המימון – גם אם הוא יעשה זאת בעצמו – יהיה על חשבון הרשות.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	את זה הבנתי.

דוד אזולאי: ברור לי שהכול יהיה על חשבון הרשות.

דוד אזולאי: השאלה כאן -  אם אנחנו נותנים לו שהוא יבצע בעצמו את אותו מיגון, האם לא היה כדאי שהרשות, היא שתבצע את זה בשבילו, בתיאום אתו כמובן, מדובר על ביתו.

דוד אזולאי: קרן:     	ודאי שכדאי.

דוד אזולאי: זאת העדיפות שלנו.

דוד אזולאי: אנחנו רוצים להעמיד לו את האמצעים ואנחנו רוצים להתקין – זה יתחבר למערכות שלנו.

דוד אזולאי: רוב הפעמים אנחנו נתקין בעצמנו עם האנשים שלנו.

דוד אזולאי: אנחנו רוצים להשאיר לו את האפשרות כשהוא יחשוב שהוא רוצה לעשות זאת לבד – לעשות זאת.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	למשל, סורגים.

דוד אזולאי: קרן:     	לדוגמה, סורגים – הוא ירצה לבחור.

דוד אזולאי: אריה ליבנה:     	הוא רוצה להתקין סורגים מעוצבים.

דוד אזולאי: כל מיני דברים כאלה.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	הניסוח הנוכחי מאפשר את שתי האפשרויות.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	סעיף (ב): "נדרש עובד הרשות לשנות את מקום מגוריו או להתקין אמצעי ביטחון כאמור  בסעיף קטן (א), תעמיד הרשות לרשותו את האמצעים הדרושים, והכל בגדר הסביר ועל פי נהלים שייקבעו לעניין זה.

דוד אזולאי: "     	מה זה "גדר הסביר", מה זה "על פי נהלים"?

דוד אזולאי: איזה נהלים?

דוד אזולאי: קרן:     	אנחנו נקבע נהלים לעניין הזה.

דוד אזולאי: "גדר הסביר" זה כפי שאמרנו – אם הוא רוצה סורגים מעוצבים, דקורטיביים – הרשות לא תתחיל להתעסק עם זה.

דוד אזולאי: זה "בגדר הסביר" כשזה בשים לב להוצאה האבטחתית המתבקשת ובגדר הסביר.

דוד אזולאי: ייקבעו נהלים מאוד מפורטים מה מקצים למי.

דוד אזולאי: לדוגמה, כשעוברים דירה, משלמים מעבר ומשלמים למובילים וכל מיני דברים כאלה – יש נהלים, אנחנו מעתיקים את המנגנון מהשירות, אנחנו לא ממציאים פה איזשהו גלגל חדש.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	ואם מדובר בהרעה של תנאי העבודה?

דוד אזולאי: קרן:     	באיזה הקשר?

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	יש מקרים שאנחנו מכירים, שאדם – כתוצאה מכך שהוא מעתיק את מקום מגוריו, יכול להיות שייגרם לו נזק כספי בשכר.

דוד אזולאי: נניח שהוא היה בעיר שיש לה הטבה במס, ועכשיו הוא נדרש לעבור לעיר שבה אין הטבה במס.

דוד אזולאי: קרן:     	אין לי תשובה על כך מראש, ולכן ההגבלות הן פרטניות.

דוד אזולאי: נתחשב בנסיבות של כל מקרה ומקרה, בדיוק מהסיבה שכל מקרה לפי נסיבותיו – אם הילדים שלו צריכים גן מיוחד.

דוד אזולאי: כמובן שיש לנו אינטרס.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	אפרופו ילדים.

דוד אזולאי: יש ישובים שמשלמים עבור גני ילדים, יש ישובים שבהם לא משלמים עבור גני ילדים.

דוד אזולאי: זה גם חלק מהרעת תנאי עבודה.

דוד אזולאי: קרן:     	זה לא הרעת תנאי עבודה.

דוד אזולאי: זה הרעת תנאי מחיה, ולכן יש לנו אינטרס לדאוג לעובדים שלנו.

דוד אזולאי: עובד שמאוים זוהי סיטואציה מאוד לא נוחה, כך שיש כאן אינטרס משותף.

דוד אזולאי: גם לו יש אינטרס לעבור כי הוא רוצה לשמור על שלום משפחתו.

דוד אזולאי: נגיע בכך להסכמות, אנחנו לא מאמינים – וגם מהניסיון של גופים אחרים- אין פה איזשהן דרמות מיוחדות כי האינטרס הוא הדדי.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	יש לזכור גם שהעובד חותם על ההגבלות האלה מייד עם כניסתו לתפקיד.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	כן, ראיתי.

דוד אזולאי: זהו הסעיף האחרון שבעצם מודיעים לו.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	זה מאפיין את העבודה ברשות – להבדיל ממקומות עבודה אחרים – כך שעובד שבא ולוקח את העבודה הזאת ובוחר לעבוד במקצוע הזה, הוא יודע שיש סיכון.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	הוא לוקח על עצמו את הסיכון הזה.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	כן, בדיוק כמו בגופי ביטחון אחרים.

דוד אזולאי: לכן, הוועדה פה החליטה עכשיו להוסיף מנגנון השגה.

דוד אזולאי: אז אל"ף, זה יכול לעלות במנגנון ההשגה.

דוד אזולאי: בי"ת, אני בטוחה שהרשות – יש לה אינטרס מאוד ברור לא לנקוט באמצעים האלה כשאין צורך בכך, כי מדובר באמת בהוצאות מאוד גבוהות – גם על הרשות עצמה, וגם לרשות עצמה כמובן יש אינטרס שהעובדים שלה יהיו בסך הכול מרוצים והמשפחה תמשיך להתנהל כרגיל.

דוד אזולאי: מדובר באמת באותם מקרים קשים שבהם נשקפת סכנה לחייו של העובד ולמשפחתו, ואני בטוחה שבמצבים כאלה העובד עצמו לא ירצה להישאר – גם אם המחיר של זה הוא העברת גן ילדים.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	מה שאת אומרת – בעצם, במקרה שיש הרעה בתנאי עבודתו של אותו איש רשות, במסגרת אותה השגה שדיברנו עליה קודם הוא יוכל להציג את הדברים.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	זאת אפשרות אחת.

דוד אזולאי: האפשרות השנייה היא שאני חושבת שבאותם מקרים העובד ירצה לעבור בגלל הסכנה שנשקפת.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	כן, ברור, אבל לאפשר לו את ההשגה הזאת בפני אותו גורם.

דוד אזולאי: קרן:     	זאת אותה השגה.

דוד אזולאי: אריה ליבנה:     	האינטרס יהיה משותף גם של העובד וגם של הרשות, וודאי שהרשות תרצה שעובד כזה, שהוא עובר תחת איום – וכולם פה מבינים, לא צריך להכביר מלים מה הסיטואציה -  זה ברור מאליו שהרשות תרצה שהוא יהיה שבע-רצון ותעשה כל מאמץ וכל דבר אפשרי, כפי שנאמר כאן בגדר הסביר, כדי שוודאי שלא תהיה הרעה.

דוד אזולאי: במידה שהעובד בכל זאת יחשוב – יש לו את מנגנון ההשגה והוא יכול להשתמש בו.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	כלומר, אותו מנגנון השגה יפעל במקרה של הרעה בתנאי עבודה.

דוד אזולאי: אריה ליבנה:     	בכל נושא.

דוד אזולאי: קרן:     	ומקום מגורים.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	בסדר.

דוד אזולאי: לגבי הגבלה של עובד רשות לשעבר – פה לא מוזכר לכמה זמן ההגבלה הזאת.

דוד אזולאי: מה התקופה?

דוד אזולאי: קרן:     	ההגבלות הן הגבלות אישיות, ולכן זה תלוי.

דוד אזולאי: קודם כול, יש הוראה מיוחדת בתקנות שאומרת, שההגבלה חייבת להיות במידה סבירה שאינה עולה על הנדרש.

דוד אזולאי: זה כלל-על.

דוד אזולאי: יש הגבלות שהן מטבע הדברים לתקופה יותר קצרה ויש הגבלות שהן לתקופה יותר ארוכה, צריך לבדוק את זה ספציפית.

דוד אזולאי: ניקח את הדוגמה של נסיעות למקומות אחרים – נניח  מדובר בעובד שהוא איש קשרי החוץ שלנו, שהסתובב בעולם ומכירים אותו והוא גם מזוהה ומבוקש, ואנחנו יודעים שאם הוא יגיע למדינה מסוימת,  יעצרו אותו – גם אם זה עכשיו, גם אם זה בעוד חמש שנים – ההגבלה הזאת תהיה יותר ארוכת-טווח.

דוד אזולאי: אם הוא איש שלא הסתובב בעולם לצורך תפקידו, הוא לא מזוהה – אזי לא תהיה הגבלה בכלל.

דוד אזולאי: ולכן, גם ההגבלה וגם המשך שלה, תלויים.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	אני מניח שישנם תפקידים יותר רגישים, פחות רגישים, אבל בכל זאת צריכה להיות איזושהי מגבלה של זמן, אי-אפשר להשאיר את זה עד אין-סוף.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	או לפחות לקבוע שכל פרק זמן מסוים, ההגבלה הזאת תיבחן מחדש.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	זה נשמע לי יותר הגיוני.

דוד אזולאי: קרן:     	אין בעיה, אבל אפשר בהגבלות לקבוע.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	בהגבלות עצמן.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	שאותה מגבלה תישמע – לקבוע איזושהי תקופה.

דוד אזולאי: קרן:     	בהגבלות עצמן אפשר לקבוע מועד לבחינה מחודשת של ההגבלות.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	אל תשכחו, מגבלה זה פשוטו כמשמעו.

דוד אזולאי: הוא מוגבל במשהו מסוים, כך שצריך בכל זאת לבחון את זה מדי פעם.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	אני לא חושבת שצריך לכתוב את זה בתקנות, אפשר להסתפק בהוראות ספציפיות בהגבלות.

דוד אזולאי: מאחר שכל הגבלה היא קונקרטית לעובד וכל הגבלה נושאת אופי אחר – ספציפי לנסיבות המקרה ולנסיבות העובד.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	כפי שעידו אומר – אם המגבלה הזאת, אנחנו יודעים, בגלל רגישותו של האיש, מאן דהו החליט שזה יהיה לשנה – בכל זאת, אפילו בתוך השנה אם אפשר לעשות איזושהי בדיקה חוזרת, זה יכול להקל.

דוד אזולאי: תנאים משתנים.

דוד אזולאי: קרן:     	צריך לא לשכוח גם שיש לו – הרי אמרנו – את דרכי ההשגה.

דוד אזולאי: במידה שהעובד חושב שהשתנו הנסיבות או שהוא מבקש, הוא יכול בעצמו לעשות זאת.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	אבל הוא כבר לא עובד המערכת.

דוד אזולאי: קרן:     	יש השגה גם למי שאינו עובד המערכת.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	גם אם הוא יצא מהמערכת – הוא יוכל.

דוד אזולאי: קרן:     	נכון.

דוד אזולאי: אריה ליבנה:     	כן.

דוד אזולאי: זה מופיע בסעיף 3(ב).

דוד אזולאי: קרן:     	ממילא, אם הוא יחשוב שחלפו הנסיבות – גם הוא יניע את התהליך הזה.

דוד אזולאי: לכן אנחנו לא רואים מעבר לקביעה הזאת.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	בכל זאת, כדאי שגם אצלכם יהיה איזשהו מנגנון בקרה על העניין הזה.

דוד אזולאי: קרן:     	יהיה.

דוד אזולאי: אנחנו רק מציעים לקבוע אותו בהגבלות האישיות ולא להרחיב את התקנות.

דוד אזולאי: אנחנו רוצים שהתקנות יהיו כמה שיותר דומות לתקנות שקיימות בעניין הזה לגוף אחר.

דוד אזולאי: כל שינוי, אנחנו חושבים שיש לו משמעות ואחר כך יתחילו לפרש מה המשמעות ולמה כך ולמה אחרת.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	זאת תהיה הבעיה של הגוף האחר, אני חושב.

דוד אזולאי: קרן:     	לא, גם שלנו, במקרה שזה מגיע לפסיקה בבתי-המשפט.

דוד אזולאי: ישר בודקים למה שם זה ככה ולמה שם אחרת, ומה המשמעות לכל גוף.

דוד אזולאי: אלה תקנות שאושרו על-ידי הכנסת, במשך מספר שנים עובדים לפיהן, ואנחנו מציעים להתחייב שבהגבלות האישיות זה ייכלל.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	אבל אם יש בהן משהו שהוא לא נכון, למה לא לתקן?

דוד אזולאי: קרן:     	לא שזה לא נכון.

דוד אזולאי: זה כתוב.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	כתוב: הכל במידה סבירה שאינה עולה על הנדרש.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	זה תמיד.

דוד אזולאי: גם אם לא כתוב, הכל הוא במידה סבירה שאינה עולה על הנדרש.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	אבל "שאינה עולה על הנדרש" זה בדיוק התיקון שאותו אתה מבקש לתקן.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	לא.

דוד אזולאי: מה שאני מבקש – שההגבלות ייבחנו מזמן לזמן.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	אני חושבת שהרשות תעשה את זה מטעמי עצמה – שוב, בגלל המחיר הכבד שהיא משלמת, עם כל המגבלות שהיא מטילה.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	היא גם מטעמי עצמה תפעל במידתיות ובסבירות, ובכל זאת כתבתם את זה.

דוד אזולאי: קרן:     	זה חלק מהמידתיות והסבירות, שאם יש הגבלה שצריכים לבחון אותה מזמן לזמן, היא תיבחן מזמן לזמן.

דוד אזולאי: זה חלק מהמידתיות והסבירות.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	ומה מפריע לכם לכתוב את זה?

דוד אזולאי: קרן:     	הסברנו.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	צריך גם לזכור שיש את בית-הדין לעבודה, שהוא גם ערכאה שיפוטית שמהווה ביקורת שיפוטית על התקנות האלה, זאת אומרת העובד לא נשאר תלוש.

דוד אזולאי: יש גם את מנגנון ההשגה הפנימי וגם את מנגנון בתי-המשפט – בעצם, בית-הדין לעבודה – אנחנו חושבים שזאת הרחבה מיותרת.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	עד עכשיו עוד לא היו בעיות כי עוד לא היו שימושים.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	אנחנו יכולים ללמוד קצת מהניסיון שנצבר.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	לא כל מה שיש בגופים האחרים חייב להיות נכון.

דוד אזולאי: דברים השתנו, המדינה גדלה בעוד כמה שנים, ויש דברים שהם כבר היררכיים.

דוד אזולאי: פה הולכים על משהו חדש.

דוד אזולאי: לכן, מן הראוי שהדברים ייכתבו.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	ממילא, הבחינה תיעשה.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	בסעיף (ב) תוסיף שזה ייבחן.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	אולי כדאי להוסיף את זה ב- 3(א)?

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	אנחנו כבר נראה.

דוד אזולאי: קרן:     	שההגבלות ייבחנו מעת לעת.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	בסדר.

דוד אזולאי: מתי התחולה של התקנות האלה?

דוד אזולאי: קרן:     	מה עם 3(ב)?

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	כפי שדיברנו קודם על 3(ב) – השגות יהיו בפני מנהל הרשות או מי שהוא הסמיך לכך.

דוד אזולאי: אסתר זנזורי:     	יהיה רשום אותו נוסח שנרשם לגבי עובד מכהן.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	על העתקת מקום מגורים – כן.

דוד אזולאי: לגבי התחולה, מתי?

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	מיום הפרסום.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	תציינו את זה.

דוד אזולאי: עידו בן-יצחק:     	לא צריך.

דוד אזולאי: אם לא אומרים, אזי זה מיום הפרסום.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי:     	אנחנו קובעים שהתחולה תהיה מיום הפרסום.

דוד אזולאי: אנחנו מעמידים את תקנות הגנה על עדים (הגבלות על עובדי הרשות בתקופת עבודתם ברשות ולאחריה), התש"ע-2010, להצבעה.

דוד אזולאי: מי בעד?

דוד אזולאי: הצבעה     בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין תקנות הגנה על עדים (הגבלות על עובדי הרשות בתקופת עבודתם ברשות ולאחריה), התש"ע-2010 נתקבלו.

דוד אזולאי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד אזולאי: לפיכך, התקנות עוברות פה אחד.

דוד אזולאי: תודה רבה, הישיבה נעולה.