ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 158, 2010-02-09 09:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר היום: הצעת חוק לתיקון פקודת השותפויות (ביטול הגבלת מספר החברים בשותפות מקצועית), התשס"ט-2009, של חבר הכנסת יריב לוין.

דוד רותם: ראיתי בדיווח של לשכת עורכי הדין שזה חוק שחבר הכנסת יריב לוין הגיש על-פי בקשתה של לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: תסביר לנו במה העניין.

יריב לוין: לפי בקשתך שאני אפנה ללשכה, נדמה לי.

דוד רותם: לא, לא, לא ביקשתי ממך לפנות ללשכה.

דוד רותם: כפי שאתה יודע, שאין שום חשש שאני אבקש ממך בקשות כאלה.

יריב לוין: החוק הזה הוא באמת פרי של יוזמה משותפת עם הלשכה בסוגיה שמכבידה גם על מקצוע עריכת הדין וגם על ראיית החשבון ולפי דעתי, עשויה להכביד גם על שותפויות בתחום אחר.

יריב לוין: ההסדר שקיים היום בחוק בנושא הזה, הוא הסדר שעל פניו הסדר ארכאי, שמגביל באופן מלאכותי את מספר השותפים.

יריב לוין: כמיטב היכולת שלי לבדוק את העניין, מקורו, כנראה, באיזה הסדרים מנדטוריים שנבעו מקשיים טכניים כאלה ואחרים שראו לפני עשרות שנים ביכולת לפקח ולתבוע שותפויות שהן מרובות שותפים.

יריב לוין: אבל, כמובן, שבעידן של היום לדבר הזה אין מקום.

יריב לוין: להיפך, אנחנו הולכים לכיוון של הקמת פירמות גדולות.

יריב לוין: הרבה פעמים פירמות שיש להן גם פעילות שהיא מעבר לישראל, בתחום ראיית החשבון זה בוודאי מפותח.

דוד רותם: למה דווקא בשותפויות מקצועיות?

דוד רותם: אני מבין שזאת יוזמה משותפת של לשכת עורכי הדין שדואגת רק למקצועיות אבל למה זה רק לשותפויות מקצועיות?

יריב לוין: ראשית, ישנו סעיף 3א רבתי לפקודה, שהוא מדבר על שותפויות מקצועיות.

יריב לוין: הוא מייצר בחוק, מראש, אבחנה, כאשר גם בתוך השותפות המקצועית הוא מייצר אבחנה בין עורכי דין וראיית חשבון בצד אחד ושותפויות מקצועיות אחרות.

יריב לוין: יכול להיות שיש מקום - - -

דוד רותם: מתי חוקק סעיף 3א רבתי?

דוד רותם: זה היה בשנת 1998.

דוד רותם: למה הוא חוקק אז?

דוד רותם: בטח גם אז זאת היתה יוזמה של עורכי דין שרצתה שעורכי דין יוכלו לקבל יותר מ-20 ועד 50.

דוד רותם: אולי תסביר לי את ההיגיון למה צריך להגביל מספר שותפים בשותפויות?

דוד רותם: דנה, יש לך הסבר?

דוד רותם: אני לא בטוח.

דנה נויפלד: יש הסבר.

יריב לוין: אני, לפחות, ניגשתי לעניין מהכיוון של לבוא ולתקן את הנושא של השותפויות המקצועיות.

יריב לוין: אני אומר לך איפה בעיניי האבחנה.

יריב לוין: האבחנה היא שהשימוש במנגנון של השותפות הוא בולט ונעשה באופן מובהק של שותפויות מקצועיות שבדרך כלל אינן מתאגדות במסגרת של חברה, בעוד שבתחומים, הדרך המקובלת ואולי אפילו הייתי קורא לזה דרך המלך, היא התאגדות בדרך של חברה.

דוד רותם: זה כי עורכי דין בדרך כלל יודעים יותר טוב מכולם והם לא הולכים להתייעץ עם רואי חשבון כי אחרת הם גם מקימים חברה.

יריב לוין: יכול להיות, אבל מסתבר שקשה להתייעץ עם רואי החשבון כי גם הם עובדי כשותפויות.

יריב לוין: בעניין הזה אני לא יודע איזו עצה הם יתנו לעורכי הדין.

דוד רותם: גם רואי חשבון עובדים הרבה מאוד בחברות.

דוד רותם: לפחות 35 שנה עבדתי כחברה.

יריב לוין: אני חושב שאם אנחנו רוצים ללכת למהלך של תיקון ראוי בוודאי לבצע אותו קודם כל בנושא של שותפויות מקצועיות.

יריב לוין: יכול להיות שיש מקום להרחיב אותו, אבל בשלב הזה, אני לפחות ביקשתי להתמקד בנושא הזה שהוא באמת דרך ההתאגדות המרכזית, לפחות בראיית חשבון ועריכת דין.

יריב לוין: זאת דרך התאגדות יותר דומיננטית בתחום של שותפויות מקצועיות מאשר ביחס לנושאים אחרים.

דוד רותם: משרד המשפטים.

דנה נויפלד: אני רוצה להודות לחבר הכנסת לוין שהסכים לעכב את העלאת ההצעה.

דנה נויפלד: אני רוצה לספר לוועדה שאנחנו שוקלים עכשיו רפורמה גדולה בפקודת השותפויות.

דנה נויפלד: פרסמנו הודעה לציבור, אנחנו עובדים על זה.

דנה נויפלד: ההצעה תבוא בפני הוועדה עם רפורמה שלמה ומלאה.

דוד רותם: כמה זמן אנחנו צריכים לעצור את הנשימה עד שהרפורמה הזאת תגיע?

דנה נויפלד: אני לא הייתי מציעה לעצור את הנשימה.

דנה נויפלד: קודם נסיים את חוק החברות.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: קודם את הבניית שיקול הדעת ואת הלבנת הון, את חוק לשכת עורכי הדין, נאריך את הסטאג' וכל הדברים האלה.

דוד רותם: אחר-כך נגיע גם לזה.

יריב לוין: חוק יסוד החקיקה?

דוד רותם: לא ידעתי שיש חוק יסוד החקיקה?

דוד רותם: מישהו הגיש?

יריב לוין: יגישו.

דוד רותם: מי יגיש?

יריב לוין: לא יודע, איזה שר משפטים בזמן כלשהו.

דוד רותם: אני יודע שיש לי פגישה איתו בקשר לחוק הזה כי הוא צריך הסכמה שלי כדי להגיש חוק יסוד.

דנה נויפלד: לעניין ההגבלה על מספר חברים בשותפות, במסגרת הבחינה שאנחנו עושים, יכול להיות שנבוא עם הצעה בהקשר הזה.

דנה נויפלד: כרגע אנחנו מדברים רק על שותפות מקצועית ובאופן ספציפי על השותפות המקצועית של עורכי דין ורואי חשבון.

דוד רותם: דנה, זאת לא היתה תשובה.

דוד רותם: אני לא עושה טלאים.

דוד רותם: 3א רבותי זה טלאי שהוסף ב-1998 ואמר שלעורכי דין ניתן עד 50.

דוד רותם: תסבירו לי את ההצדקה להגבלה של 20 של 50 או של 300?

דוד רותם: תסבירי לי גם מה זאת שותפות מקצועית?

דוד רותם: פה את עושה אפליה מכוונת.

דוד רותם: אם את מדברת על שותפויות מקצועיות, אז גם שותפות נהגי המשאות ברחוב הרב קוק זאת שותפות מקצועית.

דוד רותם: יש כל מיני שותפויות - - -

גלי גרוס: נהגי משאיות זה לא מקצוע מוסדר.

דוד רותם: נהגי המוניות זה מקצוע מוסדר?

דנה נויפלד: בוא נדבר קודם על שותפות ואחר-כך נדבר על שותפות מקצועית.

דנה נויפלד: שותפות ככזאת מאופיינת בזה שאין הפרדה בין הבעלות והניהול.

דנה נויפלד: זאת אומרת, כל השותפים מנהלים את השותפות והם אחראים לשותפות בשמם ובשם השותפות.

דנה נויפלד: השותפות היא תאגיד שהשותפים בה אין להם הפרדה.

דנה נויפלד: הם מנהלים את השותפות.

דנה נויפלד: אני מדברת על האופן התיאורטי.

דנה נויפלד: תכף נגיד איך אנחנו פותרים את הבעיה כשיש יותר מידי שותפים.

דוד רותם: בכל משרד עורכי דין גדול שהוא שותפות, יש שותף מנהל, וזה גם אצל רואי החשבון.

דנה נויפלד: זה בא לפתור את אותה בעיה.

דנה נויפלד: שוב, אני לא יודעת מה הוא מוסמך לעשות לפי – כנראה שזה גם מעוגן בתוך השותפות, אבל זה בדיוק הפיתרון שנמצא במצב שבו יש יותר מידי שותפים מכיוון שכל שותף יכול לחייב את השותפות, אנחנו מגבילים את מי שמוסמך לפעול בשם השותפות.

דנה נויפלד: בשותפות מקצועית של עריכת דין או של רואי חשבון זה ברור לשם מה ההתאגדות.

דנה נויפלד: ההתאגדות היא מקצועית ואופן הפעולה של כולם היא למען הניהול של המקצוע.

דנה נויפלד: לכן זה שונה משותפות רגילה שיכולה להיות לניהול עסקי הרבה יותר רחב.

דנה נויפלד: יש הרבה שותפים, כל אחד מהם יכול לחלק את השותפות.

דנה נויפלד: אותו צד שלישי שרוצה להתקשר לא יודע מי מוסמך לפעול בשם השותפות לכן אנחנו מגבילים את מספר השותפים.

דנה נויפלד: אני אומרת שוב, אנחנו בוחנים את זה וגם זה צריך לבוא בצד הסדרים אחרים שאנחנו בוחנים לעניין חריגה מסמכות, חריגה מהרשאה של אותו שותף.

דנה נויפלד: מה המשמעות שאותו שותף שחרג כלפי צד שלישי?

דנה נויפלד: לעניין הזה ביקשנו את הזמן לבחון האם צריך לעשות הסדרים משלימים.

דנה נויפלד: לצורך השותפות המקצועית של רואי החשבון ושל עורכי דין, הגענו למסקנה שאין צורך בהסדרים משלימים ולכן לעניין הזה הסכמנו לתמוך בהצעתו של חבר הכנסת לוין, לעשות את התיקון הנקודתי הזה.

דוד רותם: אם יש במשרד עורכי דין 400 שותפים, את לא חוששת ואם זאת שותפות נהגי מוניות את כן חוששת?

גלי גרוס: אני יכולה להסביר.

גלי גרוס: רק כדי להשלים את התמונה, הפניות שהתקבלו גם ברשות התאגידים וגם במשרד המשפטים והבעיות שהתעוררו בשטח, נגעו לשותפות מקצועית.

גלי גרוס: בכלל לא קיבלנו פניות שנוגעות לבעיות של המגבלה של 20 בשותפות רגילה.

גלי גרוס: זה לא אומר שלא צריך לבחון את זה, אבל בכל זאת זה לא משהו שהיו לגביו בעיות שאנחנו מודעים להם.

גלי גרוס: מה ההבדל?

גלי גרוס: הבדל הוא שלגבי רואי חשבון, לגבי עורכי דין, לא בעלי המשאיות ולא בעלי המוניות, יש להם גם אתיקה שלהם עם כללי משמעת שלהם שמסדירים את הפעילות שלהם והם פועלים במסגרת חוקים שמסדירים את אופן ההתאגדות.

גלי גרוס: השותפות חייבת להיות מורכבת אך ורק מעורכי דין ו/או אך ורק מרואי חשבון.

דוד רותם: או עורכי דין זרים.

גלי גרוס: כן, זה בתיקון לאחרונה.

גלי גרוס: אבל יש הסדרה שלהם בפעולה שלהם, בכובע שלהם כעורכי דין ורק עורכי דין יכולים להיות שותפים.

גלי גרוס: לכן יש פה כן הצדקה לעשות הבחנה מסוימת, שגם לקחו אותה בחשבון במסגרת 3א' והיום גם מתעוררות בעיות בשטח עם המגבלה הזאת ולכן אנחנו מציעים לתקן את העניין הזה.

דוד רותם: בואי נאמר כך.

דוד רותם: מדינת ישראל מדברת בשני קולות, כרגיל וכמקובל.

דוד רותם: כאשר לשכת עורכי הדין טענה את הטענה הזאת בחוק ההסדרים במשק, כשרצינו את עורכי הדין הזרים.

דוד רותם: בארצות הברית אפשר להכניס לשותפות עורכי דין או חברת עורכי דין גם מי שאיננו עורך דין.

דוד רותם: אותה חברה יכולה לבוא ולהיות שותפה במשרד בישראל וגם לפתוח סניף בישראל ואז אין לכם בעיה שחלק מהשותפים אינם עורכי דין.

דוד רותם: פה יש לכם בעיה.

דוד רותם: פה ההצדקה היא שכולם עורכי דין.

דוד רותם: תגידו לי למה בכלל ההגבלה הזאת נכונה, שרק עורכי דין יכולים להיות שותפים?

דוד רותם: אני מבטיח לכם, זה לא ייקח הרבה זמן ועורכי הדין יגידו: יש לנו משקיע שרוצה להשקיע אצלנו הרבה כסף אנחנו רוצים למכור לו מניות.

דוד רותם: אנחנו נמשיך להיות כפופים לאתיקה.

דוד רותם: בעיה גדולה מאוד להיות כפופים לאתיקה.

דוד רותם: רבותיי, לא נעים להגיד לכם אבל זה לא רציני כי אנחנו יוצרים פה מעמד מיוחד של עורכי דין ורואי חשבון כשאין לזה כל הצדקה הגיונית.

דוד רותם: לכן ביקשתי שתצדיקו לי את זה.

דוד רותם: ניסו לשכנע אותי כבר 3 ימים שזה צודק ולא הצליחו.

דוד רותם: אני לא חושב שזה נכון.

דוד רותם: אני לא רואה למה שותפות רגילה לא יכולה להיות בת יותר מ-50 חברים.

דוד רותם: אתם רוצי לדעת מי מנהל, יש רשם השותפויות.

דוד רותם: נכון, 90% לא נרשמים ברשם השותפויות וזאת גם בעיה.

דוד רותם: הרי גם פה אתם לא מחייבים אותם להירשם.

גלי גרוס: הפקודה מחייבת להירשם.

גלי גרוס: זאת עבירה פלילית לא להירשם.

דוד רותם: למה שלא תקבעו שאם הם לא נרשמו אין שותפות, כמו בחברה?

דנה נויפלד: בגלל זה התחלתי ואמרתי שזה הדבר שאנחנו בוחנים אותו, דהיינו, מה המשמעות של היעדר הרישום וכיצד, ככל שיש השלכה כזאת, כיצד היא תשפיע על פעולת השותפות.

דנה נויפלד: זה מה שאנחנו בוחנים וזאת שאלה שלא ניתן להכריע אותה בדיון הזה.

דוד רותם: אתם אומרים מי מנהל את השותפות.

דנה נויפלד: אדוני צודק במובן הזה שיש חוסר תשובה תחתונה בפסיקה לגבי המשמעות של אותה שותפות שאינה רשומה.

דנה נויפלד: זה ידוע ואת זה אנחנו באים לפתור.

דנה נויפלד: לכן, חרף השאלות הטובות שאדוני מעלה – אגב, העניין של הסדרת חוק לשכת עורכי הדין והכללים שחלים מכוחה על ההתארגנות ועל ההתאגדות של עורכי דין, היא לא אגב הדיון הזה.

דוד רותם: זה דיון אחר שצריך לקיים.

דנה נויפלד: נכון.

דנה נויפלד: זה דיון חשוב וצריך שהוא ייערך.

דנה נויפלד: אנחנו באים מתוך הדין הקיים ואומרים אגב זה שהדין הקיים הוא כזה, נראה לנו שזה בסדר ונכון לתקן את הפקודה באופן המוצע.

דוד רותם: כל מעמדה של לשכת עורכי הדין צריך להידון פעם ברצינות.

יריב לוין: איזה חידוש, שינית את עמדתך.

דנה נויפלד: אנחנו באים לפתור בעיה שהציגו בפנינו, בנקודה ספציפית שכנראה מאוד מציקה לעורכי הדין ולרואי החשבון.

דנה נויפלד: את הבעיה הזאת אנחנו מנסים לפתור.

דנה נויפלד: יכול להיות שאגב הבדיקה המעמיקה והרצינית שנעשה, נתקן עוד סעיפים לרבות העניין של ההגבלה של מספר חברים בשותפות.

דנה נויפלד: אגב התיקון הזה, שהוא תיקון ספציפי ונקודתי, אנחנו מבקשים לתקן את הצעת החוק לגדר הנקודה הזאת הספציפית.

דוד רותם: השאלה שלי למה?

דוד רותם: אני לא מייצג את לשכת עורכי הדין ואני לא יושם שום דבר יחד איתם וגם לא עם לשכת רואי החשבון.

דוד רותם: אני יושב פה כנציג הציבור.

דוד רותם: כנציג הציבור אני שואל, למה צריך לעשות את ההבחנה?

דוד רותם: אם אתם מבטיחים לי שעד שזה יגיע לקריאה שנייה ושלישית, תבואו עם תשובות, אין לי בעיה.

דוד רותם: יריב, אתה עכשיו הופך להיות בן ערובה.

יריב לוין: לא, אתה הופך אותי להיות בן ערובה.

דוד רותם: בוודאי, כי אני חושב שזה לא מוצדק.

דוד רותם: הטענה הזאת שלא יודעים מי מנהל את השותפות - - -

גלי גרוס: שכל אחד יכול לחייב את השותפות - - -

דוד רותם: איך נוצרת שותפות?

גלי גרוס: - - יכולה להתעורר בעיה.

גלי גרוס: שוב, יכול להיות שהיא לא בעיה מוצדקת - - -

דוד רותם: היא לא בעיה כי ברגע שהיא נרשמת אז ההסכם נרשם ושם כתוב מי מוסמך ומי לא.

גלי גרוס: נכון, אבל ברגע שמדובר בכל-כך הרבה אנשים זה הופך להיות מן מפלצת רב ראשית וצריך לעקוב אחרי מי עשה מה.

גלי גרוס: אגב, אנחנו לא אומרים שלא צריך לבדוק את זה.

דוד רותם: להיפך, כשיש שותפות עם הרבה אנשים, רק אחד יכול לעשות.

גלי גרוס: תלוי אם היא מוגבלת או לא.

דוד רותם: אלא אם כן בהסכם השותפות כתוב אחרת.

גלי גרוס: אבל כרגע אנחנו מדברים על שותפות רגילה שבה כל שותף, על פי הדין הקיים, יכול לחייב את השותפות במעשים שלו.

גלי גרוס: אנחנו מסכימים שזה מצריך בדיקה ויכול להיות שאין הצדקה לזה בכלל.

גלי גרוס: מצד שני, במסגרת המצומצמת שבה אנו עוסקים היום, העניין הזה של שותפות מקצועית, מבחינתנו לא מעורר את הצורך בבדיקות הנוספות ולראות את ההשלכות על ההסדר הכולל.

דוד רותם: כדאי שתבדוק כי אני רוצה לומר לכם עוד דבר.

דוד רותם: מי שחושב ששותפויות של עורכי דין ורואי חשבון עוסקים אך ורק במתן שירותים משפטיים ושירותים של ראיית חשבון - - -

גלי גרוס: לא חושבים את זה.

גלי גרוס: אמרתי שיש להם אתיקה מקצועית ויש להם את הכללים שמסדירים את הפעילות שלהם.

דוד רותם: יש להם אתיקה מקצועית בתחום שהם עוסקים בו בעריכת דין.

דוד רותם: כשהם משקיעים בבניינים ובנכסים, האתיקה לא מחייבת אותם.

יריב לוין: ברשותך, אני רוצה לומר הערה אחת.

יריב לוין: ההפרדה קיימת היום בחוק.

יריב לוין: אנחנו לא יוצרים הפרדה חדשה ואת זה צריך לקחת בחשבון.

יריב לוין: ההפרדה קיימת.

יריב לוין: יכול להיות שצריך לבחון את הצורך בהפרדה ואת כל הדברים.

יריב לוין: לטעמי זה במסגרת דיון שונה, בפרט שאומרים לנו שממילא עובדים על רפורמה שהולכת לבדוק את כל העניין לעומקו.

דוד רותם: את אותן טענות שאני מעלה היום אני מניח שהיה מי שהעלה גם בשנת 1998 ולכן יש את פסקה 2.

דוד רותם: זה שעד היום שר המשפטים לא עשה את זה, לא מובן לי.

סיגל גולן-עתיר: לא התעורר צורך כזה.

סיגל גולן-עתיר: אני סגנית ראש רשות התאגידים ומנהלת יחידת רשם החברות והשותפויות.

סיגל גולן-עתיר: אני רוצה לחזק את מה שאומר חבר הכנסת לוין.

סיגל גולן-עתיר: בפועל בשטח, לאור העובדה שהסעיף שקיים היום הוא סעיף 3א רבתי.

סיגל גולן-עתיר: אנחנו רואים את הפניות שמגיעות אלינו.

סיגל גולן-עתיר: בגלל הסעיף הזה יש איזו עקיפה של הוראות הגבלה של 50 אנשים על ידי שותפויות של עורכי דין ורואי חשבון.

סיגל גולן-עתיר: הקושי הזה לא התעורר לגבי שותפויות אחרות.

סיגל גולן-עתיר: כמו שחבר הכנסת לוין אומר, בעניין הזה אנחנו רואים שקיים היום קושי ואנחנו צריכים לתת לו פיתרון.

סיגל גולן-עתיר: ההצעה הזאת נותנת פיתרון מצוין לקושי שקיים היום.

סיגל גולן-עתיר: מהבחינה הזאת, כשאנחנו רואים שהחוק מעמיד קושי צריך לתת לו פיתרון.

דוד רותם: האם עד היום יש שותפות עורכי דין שיש בה יותר מ-50 עורכי דין?

יריב לוין: כן.

סיגל גולן עתיר: בואו נפריד.

סיגל גולן עתיר: בפועל יש יותר מ-50 עורכי הדין.

סיגל גולן עתיר: מאחר והוראות החוק אינם מרשים לרשום שותפות של מעל 50 עורכי דין, יש כל מיני דרכים לעקוף, לרשום שותפויות נפרדות, לרשום שותפות אחת - עוקפים את זה.

סיגל גולן עתיר: אבל החיים חזקים מהכול וההוראה הזאת לא מתאימה למציאות ולכן צריך לתקן אותה.

סיגל גולן עתיר: לטעמי, ההפיכה של חבר הכנסת לוין לבן ערובה – כמובן שיו"ר הוועדה יחליט מה שיחליט, אבל יש כאן צורך שבא מהציבור שהיום ניתנים לו פיתרונות עוקפים.

סיגל גולן עתיר: אני חושבת שהכנסת צריכה לתת פיתרון.

דוד רותם: אסור שתהיה עקיפה.

סיגל גולן-עתיר: פיתרון עוקף חוקי.

יריב לוין: הפיתרון תואם את המציאות.

סיגל גולן עתיר: מאחר והסעיף לא מתאים למציאות עושים הבה נתחכמה לו.

דוד רותם: למה משרדי עורכי דין או משרדי רואי חשבון צריכים יותר מ-50 שותפים?

יריב לוין: כי זאת המציאות הגלובאלית היום.

דוד רותם: מה זאת אומרת מציאות גלובאלית?

דוד רותם: היום המציאות הגלובאלית היא שיש חברות עורכי דין שיש להם בעלי מניות שהם לא עורכי דין.

יריב לוין: יכול להיות שאתה צודק ויכול להיות שזה שווה דיון.

יריב לוין: היושב ראש יודע שאני שותף לפחות בנושא אחד שחייב הסדרה וזה הנושא של העברת המשרדים, כאשר נקלענו למצב שלשמחתנו נבחרנו לכנסת והיינו צריכים להעביר את המשרדים שלנו.

יריב לוין: אני פשוט העברתי את המשרד שלי כמו שהוא כמתנה.

יריב לוין: אני לא יכול לעשות כלום.

דוד רותם: זה כי לא באת להתייעץ עם האיש הנכון.

יריב לוין: לא הכרתי אותך.

דוד רותם: הייתי מלמד אותך שאפשר לעשות את זה ולא צריך לקבל חוות דעת מהכנסת.

יריב לוין: המטרה היא לא להמציא גלגל חדש, לא לפתור את כל הבעיות הרבות והנכונות במכה אחת, אלא לייצר פיתרון נקודתי לבעיה נקודתית שנכון לבדוק אותה.

דוד רותם: משרד המשפטים, אתם תומכים בחוק הזה?

דנה נויפלד: אנחנו תומכים בהצעת החוק.

דנה נויפלד: יש לנו הערה לנוסח.

דוד רותם: לשכת עורכי הדין, אתם תומכים בהצעה הזאת?

אד פרידמן: אחרי התלבטות גדולה אנחנו תומכים.

דוד רותם: מה עם לשכת רואי החשבון?

אבי פרידמן: אנחנו תומכים.

אד פרידמן: לידיעת הוועדה, לא מזמן פורסמה רשימה של 20 המשרדים הגדולים.

אד פרידמן: יש כבר משרד אחד עם 150 שותפים, שהוא כולל 173 עורכי דין.

דוד רותם: 3 התקבלו בשמונה חודשים אחרונים.

דוד רותם: איך נקרא המשרד הזה?

דוד רותם: זה בעייתי, כללי לשכת עורכי הדין קובעים שמשרד עורכי דין לא יישא שם של מי שאיננו עורך דין שעובד במשרד.

דוד רותם: כך לפחות קיבלתי לא מזמן תלונה בוועדת האתיקה.

אד פרידמן: זה לא נכון.

אד פרידמן: יש עורכי דין שאינם בחיים והשם שלהם ממשיך.

דוד רותם: אני קיבלתי תלונה נגדי בוועדת האתיקה שיש משרד שנושא את שמי למרות שאני לא בעל מניות בחברה הזאת.

אד פרידמן: אני לא חבר בוועדת אתיקה, אני בטוח שידעו איך לטפל את זה.

אד פרידמן: רציתי להגיד שהרשימה כוללת גם עוד מספר רב של משרדים שמתקרבים ל-50 שותפים.

אד פרידמן: אם כבר פתחנו את השערים, כפי שאדוני היושב ראש הזכיר כאן, למשרדים זרים שבהם 50 שותפים, למשרדים קטנים או בינוניים, אז לפחות למצב הספציפי הזה אני רואה הצדקה להגביל את המשרדים בארץ.

אד פרידמן: אני מסכים שזה לא פיתרון כולל ואני גם לא אומר שיש הצדקה להגביל שותפות בתחומים אחרים.

אד פרידמן: כפי שנאמר פה, הבעיה האקוטית כרגע היא באמת במקצועות של עורכי דין ורואי חשבון.

דוד רותם: מה ההערה שלכם לנוסח?

דנה נויפלד: בפסקה 3 להצעה מתבקשת מחיקה של הסיפה שמתחילה ב" רשאי הוא לקבוע את המספר המירבי".

דנה נויפלד: את זה אנחנו מבקשים להשאיר ולמחוק "ובלבד שלא יעלה על 50".

דנה נויפלד: אנחנו מבקשים שלא לצמצם את סמכותו של שר המשפטים.

דוד רותם: אין שום בעיה, זה בסדר.

דוד רותם: זה באישור ועדת חוקה, אפשר להשאיר את זה.

דוד רותם: את פקודת החברות אתה לא מתקן.

יריב לוין: הסעיף הזה בוטל.

יריב לוין: הסעיף בפקודת החברות בוטל אבל הוא עדיין נזכר כאן.

דוד רותם: אז לא צריך את זה.

דוד רותם: פקודת הפרשנות אומרת שחוק שמאז

דוד רותם: כר סעיף - - -

יריב לוין: זה טכני, אבל אם כבר אנחנו מתקנים - - -

דוד רותם: אין שום בעיה, אם אנחנו כבר מתקנים, אז נתקן.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

דוד רותם: את מי אתה מחליף?

יריב לוין: יש לי מספיק חברים פה.

דוד רותם: התקבל פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה, הישיבה נעולה.