ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 176, 2010-02-03 09:30

אופיר אקוניס: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אופיר אקוניס: על סדר היום - הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מסירת מידע ביחס לשירותי התחבורה הציבורית), התש"ע-2009, של חה"כ שלי יחימוביץ, חה"כ יריב לוין, חה"כ נחמן שי, (פ/1784).

אופיר אקוניס: אני מבין מחברי הכנסת שאנחנו רוצים לאגד את כל מרכזי המידע שהיום הם בנפרד, וגם רכבת ישראל?

יריב לוין: רכבת, רכבת קלה כשתהיה.

קריאות: - -

אופיר אקוניס: אגב, הרכבת הקלה – אנחנו אישרנו פה במהירות הבזק אישור לפיילוט של הפעלת הרכבת הקלה, בחודש נובמבר 2009.

אופיר אקוניס: אנחנו בפברואר 2010 ולא נעשה דבר - -

נחמן שי: בשעה זו הנתיב מתמלא במי גשם.

אופיר אקוניס: האמת היא שזה מדאיג מאד.

אופיר אקוניס: נפגשתי אתמול עם קבוצת ירושלמים והנושא באמת מטריד מאד.

אופיר אקוניס: מה קורה עם זה?

יהודה אלבז: בוא נגיד שגם אנחנו מודאגים .

יהודה אלבז: אין ספק שיש איחור, אבל להערכתנו אנחנו בישורת האחרונה.

יהודה אלבז: אני מאד מקווה שתוך פרק זמן קצר נראה את הרכבות נוסעות לניסיון בחלק גדול מהמסלול.

מיכה פרלמן: היו דיונים ספציפיים על הדבר הזה בעת האחרונה, כי היתה להם איזושהי בעיה טכנית באיך להוציא אותם מתוך ה "דפו" כדי להתחיל את הפיילוט.

מיכה פרלמן: אנחנו הצענו איזשהו פתרון זמני מעבר למה שאנחנו מחויבים אליו וגם זה קצת על שרטון, אבל זה משהו שהוא ב – micro management, מה שנקרא, אנחנו מתפעלים אותו.

אופיר אקוניס: יש הערכה?

אופיר אקוניס: כי כשאתם ביקשתם להתקין את התקנות עשינו את זה במהירות הבזק, תוך שבוע אחד.

אופיר אקוניס: אמרתי למנהלת הוועדה להזיז דברים מהלוח, כדי שנסייע לירושלים.

אופיר אקוניס: סייענו ועשינו - -

שלי יחימוביץ': בכל זאת, להכין תשתית לרכבת קלה זה יותר קשה מלהזיז דברים מהלוח.

אופיר אקוניס: אבל זה כבר תשע שנים.

אופיר אקוניס: אז אני שואל – האם המדינה יודעת ?

אופיר אקוניס: יש תאריך כלשהו?

מיכה פרלמן: אני לא זוכר את התאריך הספציפי שאנחנו קבענו לתחילת הפיילוט אבל לדעתי את השאלה שלך אתה צריך לשאול את הזכיין.

מיכה פרלמן: אנחנו כל פעם שומעים ממנו סיפור חדש ואנחנו כל פעם באים לקראתו.

מיכה פרלמן: כל פעם זה נדחה מחדש.

נחמן שי: מי משלם לו כסף?

מיכה פרלמן: אנחנו עדיין לא מעבירים לו את התשלום האחרון, את התשלום הבא, לצורך העניין.

נחמן שי: עד עכשיו הוא קיבל כסף - -

מיכה פרלמן: כן.

מיכה פרלמן: הוא מקבל כסף פר התקדמויות שהוא הגיע אליהן, אבל על השלב הבא יגיעו דיונים עוד מעט.

נחמן שי: בסך הכל זה מטורף.

נחמן שי: יגידו לך נציגי "אגד" שהטרחה שנגרמת לציבור בירושלים כתוצאה מזה היא עצומה.

נחמן שי: אנשים מעוכבים.

נחמן שי: אדם שמגיע ממבשרת צריך להחליף אוטובוס בכניסה לעיר לאוטובוס אחר, כשאף פעם הוא לא עשה את זה.

נחמן שי: ממש כל האזור משמש את מחיר המחדל הזה.

נחמן שי: זה לא יאומן זה 10 שנים כבר.

אתי בנדלר: מכל מקום יהיה מעניין אם מישהו יעשה פעם מחקר - -

נחמן שי: איך זה התחיל ולמה.

אתי בנדלר: לא, אני לא מדברת - -.

אתי בנדלר: אני מדברת עכשיו על חקיקה מהירה, חקיקה שהממשלה מביאה לכנסת, שזה דחוף ביותר, במסגרת חוק ההסדרים או חקיקות אחרות – איזה עיכובים חלו אחר כך - -

שלי יחימוביץ': חקיקה מהירה שווה ביצוע איטי.

אתי בנדלר: זה כמעט ביחס ישיר.

נחמן שי: ככה זה היה בשעתו?

נחמן שי: דחפו את זה מהר?

אתי בנדלר: מאד, בוודאי.

אתי בנדלר: זו אחת מהחקיקות שנעשו מהר –מהר.

נחמן שי: אתה מוכן ליזום ועדת חקירה?

אופיר אקוניס: כן.

אופיר אקוניס: אני חושב שזה עניין לאומי.

יערה למברגר: אם יורשה לי להגיד - -מדובר פה בחקיקה נקודתית - -

אופיר אקוניס: מאה אחוז, אני דיברתי על חקיקה נקודתית כי זה מה שהיה בזמני, אני לא מדבר על חקיקות קודמות.

נחמן שי: אומרת היועצת המשפטית שהביאו את זה, בשעתו ב - -

קריאה: גם תקנות וגם חקיקה.

קריאה: ועשינו את זה במהירות.

קריאה: משרד התחבורה ביקש, העברנו את זה.

קריאה: טופל, הכל היה בסדר.

קריאה: רק שחוץ מזה, הרכבת עוד לא נוסעת.

אתי בנדלר: מדובר ב-חוק התעבורה (החלת הוראות פקודת התעבורה על רכבת מקומית)(הוראת שעה) – בתקופה מיום תחילתו של חוק זה ועד יום 8 בספטמבר 2010, וכו'.

אתי בנדלר: והחוק הזה התקבל בנובמבר, 2009, כי זה היה צריך להתחיל רטרואקטיבית, כמעט.

אופיר אקוניס: כינסנו את כל ההליך החקיקתי לשבוע וחצי, אם אינני טועה.

אופיר אקוניס: ולא קרה מאז כלום.

אופיר אקוניס: וזה מדאיג.

אופיר אקוניס: וגם אין בשורה היום.

אופיר אקוניס: אנחנו צריכים לעבור להצעת החוק עכשיו.

אופיר אקוניס: ניסיתי לנצל את ההזדמנות לקבל איזושהי בשורה, אז כל פעם הבשורה היא יותר קשה.

יערה למברגר: רגע של אופטימיות – חוק הטייס הונח על שולחן הכנסת והודפס בכחול.

אתי בנדלר: כמה עמודים?

יערה למברגר: כ-170 עמודים.

אופיר אקוניס: בהחלט, חשוב ביותר, והוא יקודם פה במהירות, עד כמה שאפשר.

אופיר אקוניס: אנחנו בחוק שלכם.

אופיר אקוניס: מי מציג?

שלי יחימוביץ': החוק שלנו מאד פשוט במהותו ואפילו חיוני, ונדרש כתוצאה מההתפתחויות האחרונות בתחבורה הציבורית.

שלי יחימוביץ': למרות שעניין הרכבת הקלה העלה פה גיחוכים בכל זאת יש תמורות משמעותיות בכל מה שקשור לתחבורה הציבורית, בין היתר – הפרטת קווים, העברתם למפעילים פרטיים.

שלי יחימוביץ': יש הרבה מאד שחקנים בשוק.

שלי יחימוביץ': בלי קשר להשקפת עולמי, אני נגד הפרטת קווים, אני בעד שהתחבורה הציבורית תישאר בידי "דן", אבל ההצעה הזו לא קשורה לעניין הזה, ולצערי אני מתייחסת להפרטת קווים כאל עובדה מוגמרת, שמתבצעת, ועובדה היא שפועלים קווים פרטיים.

שלי יחימוביץ': ריבוי המפעילים וריבוי השחקנים ונוסיף לזה את עניין הרכבת הקלה ובכלל את כלל התחבורה הציבורית בישראל, יוצר מצב כאוטי, כי אין יד מכוונת ומארגנת את כל השירותים האלה גם יחד.

שלי יחימוביץ': לעתים קרובות אדם שמבקש להשתמש בקו אוטובוס מסויים לא יודע מי המפעיל ולמי להתקשר כדי לקבל אינפורמציה בדבר הקווים והגעתם.

שלי יחימוביץ': זה מידע מאד בסיסי שכל מי שצורך תחבורה ציבוריות מאד זקוק לו.

שלי יחימוביץ': הצעת החוק שלנו מדברת על הקמת מרכז מידע ארצי שיפעל on line, יעודכן כל הזמן, הנגישות אליו תהיה גם באמצעות הטלפון, גם באמצעות האינטרנט, אבל החשוב מכל – באמצעות שילוט דיגיטאלי בתחנות, שיספק גם לעומדים בתחנה אינפורמציה מתי מגיע הקו.

שלי יחימוביץ': אנחנו חושבים שלכל המהלכים הדרמטיים בעניין התחבורה הציבורית, זה אולי מוגזם להגיד- במידה רבה אין להם ערך אם הצרכן שלהם לא יודע לצרוך אותם ואיך להשתמש בהם.

שלי יחימוביץ': יתרה מזה, הם גם מרתיעים אנשים מלהשתמש.

שלי יחימוביץ': הסרבול היום מתריע מלהשתמש.

שלי יחימוביץ': ברגע שהמידע יהיה נגיש וזמין, הדבר גם יעודד שימוש בתחבורה הציבורית, על כל היתרונות הגדולים שיש בדבר הזה, ואני אפילו לא ארחיב.

שלי יחימוביץ': כולנו יודעים את עצמת היתרונות שבשימוש בתחבורה הציבורית במקום ברכב פרטי.

שלי יחימוביץ': לכן אנחנו מציעים לאגם את כל המידע הקיים, את כל מרכזי המידע הקיימים, להוסיף עליהם, להקים מרכז מידע ארצי כזה.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא ממציאים את הגלגל, המודל הזה קיים בהרבה ממדינות אירופה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לציין שהצעת החוק הזו מקודמת בתיאום מלא עם משרדי הממשלה, בהסכמת הממשלה, כמובן.

שלי יחימוביץ': אנחנו נתקדם תוך תיאום עם האוצר בתמיכה מאד גדולה של שר התחבורה ובפעילות שלו.

שלי יחימוביץ': אנחנו מודעים לבקשות ספציפיות של האוצר- נתחשב בהם ונעמוד בהם - -

אופיר אקוניס: יש נציגים מהחברות, ויש כאן נציגים מהשלטון המקומי?

אופיר אקוניס: כי מי שאחראי על התחנות, כך אני מבין, זה השלטון המקומי ולא החברות.

אופיר אקוניס: לכן – האם יש פתרון בתוך החוק הזה מי אחראי על השילוט האלקטרוני?

שלי יחימוביץ': יש כמה סוגיות שעומדות, וגם קיבלנו פניות מהרבה גורמים, ואנחנו נתחשב בהם ולא נתקדם בלי לקחת בחשבון כל אלמנט שהוא.

שלי יחימוביץ': אנחנו רוצים, בסופו של דבר, לשרת את הציבור, ולעשות את זה על הצד הטוב ביותר.

שלי יחימוביץ': מה שאני מבקשת זה שאת השלב של הקריאה הראשונה נעשה בלי עיכוב, במהירות, ואת כל הבעיות, התפירות וההסכמות נעשה בדיונים לקריאה שניה ושלישית.

אופיר אקוניס: אנחנו היום מוגבלים עד השעה עשרה ל-11, בגלל ביקורו של ברלוסקוני.

יריב לוין: לי אין מה להוסיף מלבד להודות לך על המהירות בה קבעת את הדיון, אדוני היושב ראש.

יריב לוין: המהירות מבטאת גם את ההכרה שלך בחשיבות ההצעה הזו.

יריב לוין: אני רוצה להודות גם לגורמים המקצועיים במשרד התחבורה ובמשרד האוצר.

יריב לוין: שר התחבורה ושר האוצר.

יריב לוין: ישנן כמה בעיות שצריך לפתור אותן וליישר אותן.

יריב לוין: אין כוונה להביא את זה באיזושהי צורה שאחר כך אתם לא תוכלו להתמודד אתה ולהפעיל אותה, אבל אני חושב שהפערים או העניינים שטעונים הבהרה וסגירה הם די מצומצמים, הם בהחלט לא רחבים.

נחמן שי: אני לא אאריך אחרי קודמיי, אני חושב שיש פה הצעה שהיא באינטרס הציבורי הרחב ביותר, מכל נקודת ראות שהיא.

נחמן שי: נדמה לי שמי שרוצה לעודד נסיעה בתחבורה הציבורית, ואני מחסידיה, כיוון שזה שירות עממי וחשוב, אז זה כלי שיוכל לסייע.

נחמן שי: אין לנו הרבה שירותים בארץ שיודעים לענות מהר בטלפון או באמצעים אחרים, לכן זה גם צריך להיות - - פעם נדבר על זה, זה דורש אינטליגנציה מיוחדת לפעמים.

נחמן שי: אבל אם זה יהיה, ואני מקווה שזה יהיה, זה צריך להיות פשוט ונגיש, שגם אנשים שלא דוברים עברית כל כך טוב או ששומעים לאט, וכדומה, יוכלו לקבל את השירות, ולהשתמש בתחבורה הציבורית, כי התחבורה הציבורית בישראל היא טובה.

נחמן שי: היא כלי חשוב וחשוב לסייע לו.

אופיר אקוניס: מי מפעיל את מרכז המידע הארצי?

אופיר אקוניס: לא הבנתי.

אופיר אקוניס: המדינה?

אופיר אקוניס: משרד התחבורה?

אופיר אקוניס: ואני מבין שיש תמיכה מלאה של הממשלה.

יהודה אלבז: הרעיון הוא יותר ממבורך.

יהודה אלבז: אנחנו מקדמים אותו כבר כמה זמן ואנחנו בשלבים מתקדמים של יישום, של כל הרעיונות שהועלו פה.

יהודה אלבז: אז אין לנו ויכוח על הצורך ועל העניין.

אופיר אקוניס: אז מה, חיכיתם להצעת חוק פרטית?

יהודה אלבז: לא חיכינו לכלום.

יהודה אלבז: הפרויקט כבר ביישום.

שלי יחימוביץ': יש עניין לכל הצדדים בחוק הזה.

יהודה אלבז: העבודה כבר ביישום.

יהודה אלבז: אנחנו גם מעוניינים בעיגון בחקיקה על מנת לזרז את שיתוף הפעולה בין כל הגורמים.

יהודה אלבז: אין ספק, רק כמו שאמרו כאן - הניסוח הנוכחי מעורר כמה בעיות ואנחנו בלי ספק יכולים להציע תיקונים שיאפשרו יישום יותר מהיר של העניין וימנעו את הבעיות שאנחנו צופים כרגע.

יהודה אלבז: הפרויקט כבר ביישום.

שלי יחימוביץ': הפיילוט.

יהודה אלבז: הפיילוט נעשה כבר, בפתח תקווה.

יהודה אלבז: יש כיום כ- 15 שלטים שמותקנים.

יהודה אלבז: ניסינו את כל הטכנולוגיות הזמינות בשוק, מבחינת השלטים האלקטרוניים בתחנות.

יהודה אלבז: אנחנו מרחיבים עכשיו את הפיילוט ל- 50 תחנות, עדיין באזור פתח תקווה ובקעת אונו.

יהודה אלבז: אנחנו בפרויקט מאד גדול עם עירית תל אביב של הצבת 250 שלטים בעיר תל אביב ו-כ-500 שלטים במטרופולין.

יהודה אלבז: אין ספק שאנחנו הרבה מעבר לפיילוט כרגע, אנחנו לקראת שלבי היישום האפקטיביים.

יהודה אלבז: אבל אנחנו נתקלים בהרבה מאד בעיות.

יהודה אלבז: נתחיל במרכז המידע הארצי שאני חושב שזה הדבר הראשון.

יהודה אלבז: משרד התחבורה מקדם כרגע פרויקט של שילוב כל מפעילי התחבורה הציבורית במרכז מידע ארצי אחד.

יהודה אלבז: לצורך זה הגענו להסכמות עם המפעילים ועם "אגד".

יהודה אלבז: אנחנו מעבירים את המערכת הקיימת בידי "אגד" לידי הממשלה, ומשלבים בה את כל המפעילים.

יהודה אלבז: הדבר יימסר לגוף מיועד של הממשלה שנקרא "ממשל זמין", לתפעול, כך שהמערכת תהיה ממוחשבת ותאפשר לכל מפעיל לתת מידע נכון.

יהודה אלבז: כל אדם וכל נוסע שיתקשר לאיזשהו מפעיל יקבל מידע מלא על כל המפעילים.

יהודה אלבז: גם בעתיד אנחנו צופים להקמת מרכז משותף בכלל לכל המפעילים, אבל כרגע – מערכת המידע תהיה אחידה בין כולם, והפרויקט כבר בהתקדמות - -

אופיר אקוניס: זו שיחת חינם?

יהודה אלבז: לא.

יהודה אלבז: כרגע לא.

יהודה אלבז: אלה עלויות כבדות.

שלי יחימוביץ': אצלנו בחוק זו שיחת חינם.

יהודה אלבז: זה לא עניין טכנולוגי, זה עניין של תקציב.

יהודה אלבז: אין לנו התנגדות שזה יהיה שיחת חינם ובלבד שהדבר יתוקצב.

יהודה אלבז: אין בעיה טכנית, זו רק בעיה תקציבית.

יהודה אלבז: אנחנו כבר שילבנו במרכז הזה לצורך פיתוח, מספר חברות – "אגד", "אגד תעבורה", "קווים", "מטרופולין" ואנחנו צופים שלקראת הקיץ כל החברות יהיו במרכז, ונוכל לעלות אז לאוויר.

יהודה אלבז: המרכז ייתן מידע בשלב זה, מידע זמין אצל המפעילים, זאת אומרת – מידע תכנוני, מה מחר בבוקר - -

נחמן שי: איזה איזור גיאוגרפי ?

יהודה אלבז: כל הארץ.

לאה ורון: זה מרכז של כל מפעיל בנפרד.

יהודה אלבז: לא, לא.

יהודה אלבז: יהיה מרכז ארצי אחד שכל המפעילים יהיו מקושרים אליו, כך שאם מישהו יתקשר לאיזשהו מפעיל, הוא יוכל לקבל מידע מלא.

יהודה אלבז: לאה ורון: אבל הוא תמיד צריך להתקשר למפעיל אחד, ולא למרכז ארצי.

יהודה אלבז: יהודה אלבז: יהיה גם וגם.

יהודה אלבז: כל האפשרויות יהיו פתוחות בפני הנוסעים – באינטרנט - -

שלי יחימוביץ': בין היתר, זו המטרה של החוק.

שלי יחימוביץ': לגרום לזה שיהיה מספר אחד, כתובת אחת, מפעיל אחד שיאגם את הכל - -

יריב לוין: שגם יציע את המסלולים האלטרנטיביים, כי הרי יש כל מיני --

אופיר אקוניס: כמובן – המרכזים של החברות גם ימשיכו לפעול בנפרד.

יהודה אלבז: אם ירצו, לא אמנע מהם, ובלבד שיתנו מידע מלא על המפעילים האחרים, גם.

שלי יחימוביץ': זה לא יהיה.

קריאות: - - -

אופיר אקוניס: זו הצעת החוק שלכם אבל המדינה - -

שלי יחימוביץ': לכן אנחנו עוזרים למדינה.

יהודה אלבז: אנחנו מבצעים את זה והמרכז הזה, אני אומר, יתחיל לפעול בקיץ, מבחינת כל המפעילים.

יהודה אלבז: הוא יכלול מידע תכנוני.

לאה ורון: מה זה "מידע תכנוני"?

יהודה אלבז: הוא לא כולל מידע on-line .

יהודה אלבז: הכוונה- מתי האוטובוס בפועל יצא מהתחנה, תחנת המוצא, ומתי הוא יגיע לתחנה הבאה, זה שלב ב' של הפרויקט, ברמה הארצית.

אתי בנדלר: מה זה שלב ב'?

אתי בנדלר: למה הכוונה?

קריאה: זה בעייתי יותר.

שלי יחימוביץ': כמו שזה מתקיים עכשיו, ייקח 10 שנים להשלים את ה - -

יהודה אלבז: לא.

יהודה אלבז: הרבה פחות.

אופיר אקוניס: זה קצת יותר בעייתי מלומר שקו 8 יוצא בשעה 8.

אתי בנדלר: זו מערכת שמדברת על המשאלות – כיצד היינו רוצים - -

אופיר אקוניס: שלב ב' הוא יותר בעייתי.

אופיר אקוניס: בסדר.

אופיר אקוניס: נתחיל בשלב א'.

יהודה אלבז: הוא כרגע בפיתוח.

יהודה אלבז: לא אצל כל המפעילים ולא בצורה מושלמת, אבל הוא כרגע בפיתוח.

יהודה אלבז: אנחנו מעריכים שייקח עוד כמה חודשים מבחינה טכנולוגיות עד שכולם יתיישרו ויהיה גם זמן אמת במרכז המידע הארצי.

יהודה אלבז: במקביל אנחנו מקדמים פרויקט של הצבת שילוט אלקטרוני בתחנות האוטובוס שהוא פרויקט הרבה יותר קשה והרבה יותר מסובך, והוא דורש מספר תנאים ומספר פעולות - -

אופיר אקוניס: זה יחליף את הניירות שיש היום?

יהודה אלבז: כן.

אופיר אקוניס: גם זה חידוש מרענן.

אופיר אקוניס: שנים זה היה בלי זה.

יהודה אלבז: יש מקומות שיש, יש מקומות שאין.

יהודה אלבז: גם פה אנחנו די מסכימים עם הגישה של החוק שקובע שבכל תחנה צריך מידע כלשהו, לפחות מידע סטאטי, לא בהכרח מידע אלקטרוני.

אופיר אקוניס: אגב, זה בחוק, הניירות האלה, המפות?

שלי יחימוביץ': כיום זה לא בשום חוק.

אופיר אקוניס: איך זה נעשה, ברצונם הטוב של החברות?

אופיר אקוניס: של השלטון המקומי?

יהודה אלבז: זה בהסכמים.

יהודה אלבז: אין שום דבר מרצון טוב.

אופיר אקוניס: למה?

אופיר אקוניס: זה יכול להיות מרצון, הרי האינטרס של החברה היא שייסעו אתה.

אתי בנדלר: כן, אבל הם עובדים על הוזלת עלויות מיידית.

יהודה אלבז: ובלבד שהממשלה מממנת.

יהודה אלבז: הפרויקט הזה הרבה יותר קשה ומסובך ואני אגע בכמה נקודות.

יהודה אלבז: הוא דורש הזנת חשמל קבועה בכל תחנה שבה מוצב שלט.

יהודה אלבז: הזנת חשמל קבועה, שלא בהכרח בכל המקומות רשויות מקומיות מסוגלות להביא הזנת חשמל קבועה לתחנות.

נחמן שי: תעשה את זה סולארי.

יהודה אלבז: סולארי זה טכנולוגיה מאד בעייתית – מבחינת תחזוקה, מבחינת אמינות.

יהודה אלבז: זה לא עובד, במיוחד בסביבה אורבאנית.

אופיר אקוניס: אם הממשלה תקבל החלטה אסטרטגית שכל התחום הסולארי הוא בראש סדר העדיפויות שלה, אז תאמין לי שזה יכול להיות אחד הפתרונות.

אופיר אקוניס: זה בזבוז כל כך משווע של המדינה, ש- 360 ימי שמש, ואגב - אתה יודע כמה אנחנו מייצאים טכנולוגיה סולארית?

אופיר אקוניס: אני חושב שמדינות סקנדינביה משתמשות בטכנולוגיה ישראלית יותר מאשר ישראל, זה לא יאומן.

שלי יחימוביץ': גם טכנולוגיות של התפלה והשקיה.

שלי יחימוביץ': כל העולם משתמש ב - -

אתי בנדלר: בדקתם את האפשרות להפעלת צגים באמצעות אנרגיה סולארית?

יהודה אלבז: אנחנו בודקים מספר טכנולוגיות.

יהודה אלבז: כרגע, הטכנולוגיה המוכחת היחידה שאנחנו יכולים לסמוך עליה מבחינת איכות השלטים, וכושר הנראות של השלטים, עובדת בחשמל קבוע.

יהודה אלבז: אנחנו גם בודקים אפשרות של שלטים שעובדים על תאורת לילה, שכן קיימת ברוב הרחובות בארץ, עם מצברים, רק שזו טכנולוגיה שקיימת בעולם, אבל לא מספיק אמינה כרגע, ולא מאפשרת כוח חשמלי מספיק כדי להאיר שלטים בקונטרסטים הדרושים בארץ.

יהודה אלבז: הניסויים שעשינו בפתח תקווה מראים לנו שהנראות של השלטים העובדים על סוללות הרבה פחות טובה בגלל הקונטרסט הדרוש בארץ - אז התוצאות לא הכי טובות, ואנחנו הולכים כרגע על חשמל קבוע, עד שיהיו בידינו טכנולוגיות זמינות יותר טובות.

יהודה אלבז: מה שאני רוצה להגיד זה שבתחבורה ציבורית אנחנו חייבים להשתמש בטכנולוגיות בטוחות, ברורות, מוכרות, שנותנות תוצאות טובות באמינות גבוהה מאד, כי הציבור צריך את זה, וכל תקלה מורגשת על ידי אלפי אנשים.

יהודה אלבז: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו להשתמש בטכנולוגיות שאחוז התקלות בהן הוא מעבר לכמה פרומילים.

יהודה אלבז: זה פשוט לא ייתן את השירות הדרוש.

אופיר אקוניס: מה שברור הוא שמאגר המידע האלקטרוני הוא הרבה יותר מהיר, זה תוכנת מחשב, זו לא בעיה, לעומת השילוט האלקטרוני, שהוא גם בחוק –אבל שם קצת יותר - -

יריב לוין: אנחנו נגבש איזשהו אלמנט שייתן את ה - -

יהודה אלבז: מה שצריך להגיד – כרגע, לא כל המפעילים מסוגלים ליישם פרויקט כזה בכל הארץ.

יהודה אלבז: כולם בפיתוח, כולם בשלב כזה או אחר של התיישמות.

יהודה אלבז: אני מניח שבמהלך השנה הזו כבר כולם יהיו מסוגלים לבצע תחזיות נכונות.

יהודה אלבז: זה לא מספיק להציב שלט.

יהודה אלבז: צריך שגם האוטובוס יגיע מתי שהמידע מוצב, ושהמידע יהיה אמין ונכון, והדבר צריך להימדד.

יהודה אלבז: יש מספר בעיות בדרך ואנחנו מתמודדים אתן, מתקדמים לקראת תחזיות כמה שיותר אמינות.

יהודה אלבז: כשהשלט אומר שהאוטובוס יגיע בעוד 10 דקות או בעוד דקה - האוטובוס באמת צריך להגיע עוד דקה ולא בזמן אחר.

יהודה אלבז: לכן יש אתגר גדול ביצירת מידע אמין כמה שיותר, בתנאים שבה פועלת התחבורה הציבורית,כשכמעט אין נת"צים והמערכת נתקלת בשינויי תנועה פתאומיים – נתת את הדוגמה של ירושלים.

יהודה אלבז: יש 150 יום בשנה שהרחובות נסגרים, התחבורה משתנה – אנחנו צריכים להתמודד עם אתגרים לא פשוטים שמעט מאד מדינות מתמודדות עם זה.

אופיר אקוניס: זה בדוק?

אופיר אקוניס: זה 150 יום בשנה.

יהודה אלבז: כן.

יהודה אלבז: כמו היום.

יהודה אלבז: יש אירועים, הרחוב נסגר, האוטובוס חייב לשנות מסלול, וכן הלאה.

יהודה אלבז: בתל אביב זה פחות אז יכול להיות שהתחנות בתל אביב יתקדמו מהר יותר מהתחנות בירושלים.

יריב לוין: זה ברור שבשלב ההתנעה של זה יהיו קשיים, עד שנלמד איך להפעיל את זה נכון.

יהודה אלבז: אנחנו, במקביל מתקדמים מול כל המפעילים, גם מול מפעילי התחבורה הציבורית באוטובוסים, גם עם הרכבת שמשקיעה הון תועפות עכשיו בפרויקט מידע לציבור.

יהודה אלבז: אבל יש כל כך הרבה בעיות שאני מציע, היות וצריך לתאם ממש את ניסוח החוק, אפשר לדון בנוסח.

יהודה אלבז: אני מציע שאת האישורים נעשה לאחר שנוכל לגבש עם המציעים ניסוח הרבה יותר מתאים לצרכים.

אופיר אקוניס: לפני הקריאה הראשונה, אתה מתכוון?

אופיר אקוניס: יהודה אלבז עדיף.

אופיר אקוניס: חבל יהיה לדון מחדש בדברים.

אופיר אקוניס: אנחנו גם צריכים לקחת בחשבון שאנחנו עובדים בנושא הזה עם עמותת "שקל" שמטפלת בנגישות מידע לציבור עם מוגבלויות שמלווה אותנו לכל אורך הפרויקט, ובוחנת אתנו את השלטים ואת סוגי השלטים, איזה מתאימים ואיזה לא.

אופיר אקוניס: יחד אתם אנחנו מכינים תקינה לנושא.

אופיר אקוניס: כינסנו כבר ועדת תקינה.

נחמן שי: תעשו גם קול, בנוסף לתמונה?

יהודה אלבז: זה בעייתי.

יהודה אלבז: אנחנו מקדמים קול באוטובוס, וגם בוחנים גם טכנולוגיות של שימוש בפלאפונים לציבור מוגבלי הראיה שכך הפלאפון שלהם, שבדרך כלל מקריא את הכיתוב, יוכל גם להקריא להם את הנאמר בשלט, זה יותר אמין מרמקולים, שעם הואנדליזם אתה לא יודע מה יקרה להם.

אופיר אקוניס: למה לא הגשתם כבר לישיבה הזו את הניסוחים שלכם?

אופיר אקוניס: זה היה הרבה יותר טוב.

אופיר אקוניס: הרי אתם תמכתם בזה בטרומית, ידעתם והייתם יכולים להעביר בין הטרומית לראשונה את השינויים.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שיש הסכמה כללית שאת כל תיאומי הנוסח נעשה לקראת השניה והשלישית.

אופיר אקוניס: לא, אין הסכמה.

אופיר אקוניס: הממשלה מציעה לפני הראשונה.

שלי יחימוביץ': משיחות שקיימנו גם עם האוצר, גם עם משרד התחבורה - אנחנו מודעים לכך שיש המון פרטים קטנים לפתור, וכדאי שנעשה את זה לא רק בישיבות הוועדה אלא גם בפגישות לא פורמאליות, כדי שנגיע לישיבות הוועדה יותר מבושלים.

יריב לוין: תראו, למעשה הפערים הם קטנים.

יריב לוין: אין ויכוח –לא על המהות ולא על ההיקף של החוק.

יריב לוין: הוויכוח העיקרי שיש כאן הוא בעניין האופן של היישום של סוגיית השילוט האלקטרוני, כשאנחנו מראש אומרים שאנחנו נכונים בעניין הזה ללכת למהלך שייתן בידי הגורמים המקצועיים את היכולת לתמרן.

יהודה אלבז: אני אתן דוגמה- אני לא יכול להתחייב כרגע להציב את זה בכל תחנה.

יהודה אלבז: אני לא יודע לעשות את זה.

יריב לוין: זה ברור.

יריב לוין: אתה לא רק לא יודע, גם לא תוכל, גם אם נכתוב את זה בחוק מאה פעם.

שלי יחימוביץ': אבל זה הפרט היחיד שהוא לא בהסכמה.

אתי בנדלר: זה מחייב לקרוא ולבדוק, אני לא יודעת אם זה הפרט היחיד.

יריב לוין: אלה בדיוק סוג הדברים שאפשר לסגור אותם, שמראש גם הנכונות קיימת.

יהודה אלבז: כמו גם הסנקציות בחוק שהן לא ריאליות – אם שלט לא עובד, אז לא צריך להעניש את כל הציבור ולהפסיק את התחבורה.

שלי יחימוביץ': אין דבר כזה בהצעה, ואני מבקשת ממך לא להגחיך דברים שלא כתובים בכלל כדי להראות את האבסורדיות שלהם.

שלי יחימוביץ': מה שאמרת עכשיו – המצאת ברגע זה.

אירית שביב: אני מנציגות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות.

אירית שביב: רציתי להעיר, בהמשך למה שאמר יהודה אלבז, שיש צורך לציין בחוק שהמידע יהיה נגיש, יועבר בצורה נגישה לאנשים עם מוגבלות- גם השילוט האלקטרוני וגם מרכז המידע, ובהתחלת החוק יש הגדרה מה זה "מידע לגבי קו שירות", אז שאחד הנתונים שיינתנו גם יהיה האם השירות נגיש לאנשים עם מוגבלות.

אתי בנדלר: כשאנחנו נקרא – תעירי כשנגיע לסעיף הספציפי, בבקשה.

יערה למברגר: למיטב ידיעתי הצעת החוק עלתה לוועדת השרים לחקיקה לפני שבוע, זה לא שהתמהמנו הרבה זמן.

יריב לוין: לא, היא צודקת.

יריב לוין: זה לא שנה.

יריב לוין: זה לא הרבה זמן.

יערה למברגר: יכול להיות ש - - משרדי התחבורה והאוצר, אני לא ידעתי על הליכי תיאום שנעשו, ובנוסף קיבלתי פניה מהלשכה המשפטית של משרד הפנים לגבי העניין, שגם שאלה לגבי התיאום ורצתה להשתתף בעניין.

יערה למברגר: אז אני כן יודעת שיש עוד צורך - -

יריב לוין: אין ויכוח שסוגיית השילוט בתחנות – אם את צריכה איזושהי הסדרה - -

שלי יחימוביץ': המחויבות שלנו עם הממשלה היא לתאם עם האוצר ועם משרד התחבורה.

שלי יחימוביץ': אנחנו כמובן נתחשב גם במשרד הפנים, אבל אין לנו מחויבות כזו.

יערה למברגר: גם עם הרשויות המקומיות.

לאה ורון: כחלק מהחלטת הממשלה התיאום הוא גם עם משרד הפנים ואנחנו ניהלנו משא ומתן די קשה עם משרד הפנים על מנת שישלחו נציג לישיבה.

מיכה פרלמן: רק להוסיף שגם מבחינתי – ידעתי שהתיאום כן צריך להתבצע לפני הקריאה הראשונה, בדומה למה שנאמר על ידי משרד התחבורה.

מיכה פרלמן: מעבר לזה אני יכול רק לברך – יש הרבה דברים שאנחנו מסכימים עליהם במהות ואנחנו תומכים.

מיכה פרלמן: יש פה כמה דברים בעייתיים שכבר הוצגו, על ידי יהודה אלבז.

מיכה פרלמן: מה שהוא קצת פחות נגע בו זה ההתנייות.

מיכה פרלמן: ההתניות פה בעייתיות.

מיכה פרלמן: כמו, למשל סעיף (ג) שכתוב בו : "לא יופעל קו שירות, אלא אם כן המפעיל התקין והפעיל מאגר מידע...." - -

אופיר אקוניס: נגיע לזה בהקראה.

מיכה פרלמן: אז יש עוד כמה בעיות כאלה.

אופיר אקוניס: זה ברור.

מיכה פרלמן: מעבר לזה שדברי ההסבר נאמר במפורש שלא יחודשו רישיונות של מפעילים חדשים.

מיכה פרלמן: אני רוצה להבהיר ולהגיד שגם גם קווי "אגד" וגם "דן"- הרישיונות שלהם מחודשים מדי שנה וזה צריך לחול גם עליהם, מן הסתם, כדי לא ליצור איזושהי אפליה.

אופיר אקוניס: איזה רישיונות, רישיונות למה?

מיכה פרלמן: רישיונות קווים.

אופיר אקוניס: כל קו – מחדשים אותו כל שנה?

יהודה אלבז: ודאי.

אופיר אקוניס: למה?

אופיר אקוניס: קו 5, אתה מחדש אותו מ- 1945?

יהודה אלבז: כן, כן, זה החוק.

קריאות: כן.

אופיר אקוניס: בשביל מה אתם צריכים את כל הביורוקרטיה הזו?

קריאות: - - -

מיכה פרלמן: מעבר לזה, שבגלל אופן היישום והאופן בו זה מיושם – ואנחנו כן נגיע להבנות, אין לי ספק, אבל כמו שזה כתוב היום, בגלל שמדובר על כל התחנות וכל המידע – אז העלות היא כבדה, וגם לא ברור בדיוק מה החלוקה, והמפעילים יגידו בטח עד כמה הדבר הזה מכביד עליהם.

אופיר אקוניס: אלפי קווים אתם צריכים לאשר כל שנה?

יהודה אלבז: זה נמצא בתהליך ממוחשב, אוטומטי, מנוהל באופן שוטף - -

קריאות: - - -

מיכה פרלמן: אם אפשר להבהיר עוד נקודה – אם לא הבהרתי עד הסוף אז צריך להבהיר: יש בערך כ- 15 אלף תחנות במדינת ישראל.

מיכה פרלמן: הסיפור של להציב בכל תחנה כזו שילוט אלקטרוני, שעלותה המשוערת היא בסביבות 40 אלף שקל - -

אופיר אקוניס: 40 אלף שקל לתחנה?

מיכה פרלמן: כן, כן.

מיכה פרלמן: רק עלות ההקמה ובלי ההפעלה, כלי כל החשמל.

מיכה פרלמן: זה רק השלט.

אופיר אקוניס: האם ברור לשלטון המקומי שהוא מממן את זה?

קריאות: - - -

קריאה: מה פתאום?

מיכה פרלמן: גם פה בהצעת החוק כתוב שזה יהיה על המפעילים.

אופיר אקוניס: אז מי מממן את זה?

אופיר אקוניס: מי מפעיל את תחנות האוטובוס?

מיכה פרלמן: צריך להפריד בין התשתית לבין המידע.

מיכה פרלמן: כרגע זה לא כל כך ברור.

מיכה פרלמן: התשתית – די ברור שזה על הרשות המקומית.

מיכה פרלמן: אבל גם פה יש חלוקה - -

שלי יחימוביץ': על מה אתה מדבר, על התחנות הקיימות?

מיכה פרלמן: כן, על המדרכה ועל התחנה עצמה.

מיכה פרלמן: מהחוק משתמע שהעלות היא על המפעילים.

מיכה פרלמן: תבינו שזה סדר גודל של 600 מיליון שקל שאתם מטילים, ככה, באבחה, על המפעילים.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא מטילים על המפעילים להקים תחנות - -

מיכה פרלמן: לא.

מיכה פרלמן: השילוט עצמו.

מיכה פרלמן: רק השלט.

מיכה פרלמן: יש פה סוגיה כבדה מאד של עלות, ואם לא צריך לעשות את זה בכל תחנה.

שלי יחימוביץ': אתה מתואם עם השר שלך ?

שלי יחימוביץ': אני רוצה להבין.

מיכה פרלמן: כן.

שלי יחימוביץ': אז משהו כאן לא בסדר.

שלי יחימוביץ': אני לא בטוחה שאתם מתואמים.

שלי יחימוביץ': אני לא בטוחה שהוא יודע שאתה מציג את העניין הזה.

שלי יחימוביץ': אנחנו דיברנו אתו - -

מיכה פרלמן: אני רק מציג את זה כדי להבהיר את סוגיית התיאום, לא כי אני מתנגד, אלא – כי צריך לתאם את זה ואפשר להתגבר על המכשול.

נחמן שי: לא, אתה הצגת את העלות הכספית שזו הדרך האלגנטית בדרך כלל להרוג את הפרויקט.

אופיר אקוניס: השאלה היא שאלה חשובה: מי יממן?

אופיר אקוניס: הרשות המקומית?

אופיר אקוניס: המפעיל?

אופיר אקוניס: אולי המדינה תספוג את זה?

אופיר אקוניס: מה עמדת שר האוצר שידועה לך?

מיכה פרלמן: שר האוצר תומך בתיאום.

מיכה פרלמן: אני רק מציג את סוגיית התיאום כדי - -

יריב לוין: יש סעיף מאד ברור שאומר שהשר באישור ועדת הכלכלה יקבע הוראות, לרבות לעניין חיוב המפעילים ולרבות השתתפות במימון הקמת העניין, כי נכון לא להגדיר את זה פה, בחוק, אלא לאפשר את כל ההתדיינות הזו.

יריב לוין: יכול להיות שבכלל בגלל פרסומות על השלטים יהיה ויכוח בכלל מי יהיו הבעלים של זה, כי זה יהיה עסק רווחי.

יריב לוין: הסיפור הוא סיפור פשוט - --

אופיר אקוניס: "השר"- כמובן, שר התחבורה.

יריב לוין: ולכן אנחנו במפורש השארנו את העניין הזה מראש בידיכם, כדי לא להכתיב לכם את זה, ולכן, - - עם המפעילים למצב שאפשר יהיה בצורה הטובה ביותר לחיות אתו, על פי מציאות החיים.

יריב לוין: אני אומר לכם: אתם תגלו בהפתעה שיריבו על הזכות להפעיל את השלטים האלה, כי הם יהיו עסק רווחי לחלוטין, לפי דעתי.

קריאות: - -

צבי שפר: אני מהסתדרות העובדים הכללית החדשה.

צבי שפר: כעיקרון, אנחנו מברכים על הצעת החוק הזו.

צבי שפר: כמי שעוסקים גם בצרכנות אנחנו חושבים שזו הצעת חוק טובה, אנחנו רק מבקשים לא לשכוח את העובדים בדרך.

צבי שפר: יש פה שלוש נקודות, שאחת מהן – אני הבנתי שאנחנו יכולים להיות יותר רגועים לגבי מרכז המידע.

צבי שפר: היות ויש היום מרכזי מידע בכל החברות, ויש שם עובדים, אנחנו חוששים שהקמת מידע ארצי עלול לגרום לכך שעובדים יפוטרו, יצומצמו, יאוחדו כל מיני דברים.

צבי שפר: הבנתי שזו לא הכוונה ושזה יהיה מרכז וירטואלי.

אופיר אקוניס: עובדי המרכזים של החברות הם עובדי חברות?

אופיר אקוניס: או שהם ב- call סנטרים?

צבי שפר: זה לא משנה.

צבי שפר: עובד הוא עובד, גם אם הוא לא חבר הסתדרות.

אופיר אקוניס: מותר גם לא להיות חבר הסתדרות.

אופיר אקוניס: מותר.

צבי שפר: יש פה שתי נקודות, ואני בטוח שמציעי החוק לא התכוונו לכךL 1(ג) שאומר שאם לא מוסרים מידע או משהו בדומה לכך, לא יופעל הקו.

צבי שפר: קו יכול להקיף עשרות ואולי מאות עובדים ולהשבית קו - -

שלי יחימוביץ': אז אני רוצה להבהיר – הכוונה היא קדימה.

שלי יחימוביץ': לא בשלב הזה, בהפרטות ומכרזים שיוצאים קדימה.

שלי יחימוביץ': אבל זה כל כך ברור, באמת.

שלי יחימוביץ': מה הכוונה?

שלי יחימוביץ': שכל הקווים שאין בהם שילוט ישותקו מרגע תחולת החוק?

שלי יחימוביץ': ברור שלא.

שלי יחימוביץ': חלק מיישום החוק הוא ההדרגתיות שלו, וגם את זה אנחנו משאירים בידי השר.

אתי בנדלר: זה בהחלט מעלה את הקושיה שהועלתה.

אתי בנדלר: לכן, זו המטרה שקוראים כל סעיף.

לאה ורון: בשלב הזה – מועלות הערות כלליות להצעת החוק.

לאה ורון: אחר כך, שכשנגיע לסעיפים, תעיר את ההערות שלך לסעיפים.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא נאפשר מצב כזה, כמו שאתה מתאר, זה בניגוד גמור לרוח החוק ולמטרה שלו.

צבי שפר: עוד שתי הערות: לגבי התקנת התקנות, אנחנו מבקשים שהיות והתקנות האלה עלולות להשפיע על העובדים, אנחנו מבקשים שיתייעצו עם ההסתדרות.

אתי בנדלר: סליחה?

אתי בנדלר: לקבוע את זה בחקיקה?

שלי יחימוביץ': אנחנו לא פוגעים בעובדים אבל הבקשה היא לא מופרכת.

שלי יחימוביץ': כל חקיקה - -

צבי שפר: יש מספר חוקים שקובעים את זה.

שלי יחימוביץ': מגיעים להסכמות עם ההסתדרות, זה דבר שבשגרה.

צבי שפר: חובת התייעצות.

אתי בנדלר: בחקיקת עבודה.

שלי יחימוביץ': אני אפרש אותו – יש היום מרכז מידע ב "אגד", למשל.

שלי יחימוביץ': הוא חושש, ובצדק, מבחינתו, שברגע שיוקם מרכז מידע ארצי, המרכז של "אגד" יתייתר, ויפוטרו משם עובדים, וזה חשש לגיטימי.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת לוין ירגיע אותו.

יריב לוין: אל"ף, הרי הכוונה, ככל הנראה, לייצר איזשהו שיתוף פעולה שיכול להיות שמרכז המידע של "אגד", שממילא הוא הכי מתקדם הכי גדול – הוא יהווה את הפלטפורמה, ועל גבו זה ייבנה, אבל אני אומר: זה לא בידי, זה בידיהם, שלא תהיינה אי הבנות.

יריב לוין: לגופו של עניין - -הרי זה לא חוק שיש בו - - אני בעד זה ששרים יתייעצו עם ההסתדרות במקומות שצריך, זה בוודאי לא סוג המקרה שכותבים דבר כזה בחוק, נראה לי שזה לגמרי ברור.

יריב לוין: אפילו חברת הכנסת יחימוביץ, שאי אפשר לחשוד בה בחוסר אהדה להסתדרות --

שלי יחימוביץ': אני תמיד בעד התייעצות עם ההסתדרות, אגב.

שלי יחימוביץ': שלא תהיינה אי הבנות.

צבי שפר: הערה נוספת – דברי ההסבר קובעים שלא לתת רישיונות חדשים, לקווים חדשים.

צבי שפר: לפי הנוסח של החוק, גם מפעיל שיש לו רישיון לא יחדשו לו את זה.

אופיר אקוניס: אנחנו נטפל בזה.

אילן קרני: הערה כללית אחת: יש ממשק מאד חשוב בעניין הזה וזה הרשות המקומית.

אילן קרני: הרשות המקומית, אני יכול לספר לכם שבאזור השרון, שם יש לי מוטיבציה גדולה מאד להתקין 50 שלטים – אני נתקל בבעיות עם הרשות המקומית.

אילן קרני: בהצעת החוק הטרומית הזו לא מופיעה מילה על הנושא של הרשות המקומית.

אילן קרני: היא חלק אינטגראלי בתהליך.

אתי בנדלר: מה, באמת, משרד הפנים - -בעניין הזה?

אתי בנדלר: זה מתקשר גם לעניין של פרסומת, שאתה אומר שתהיה משולבת בצגים בתחנות.

אתי בנדלר: אסור להם להציב פרסומת אלא אם כן יש אישור של הרשות המקומית.

אתי בנדלר: השאלה היא אם לא צריך לפתור את העניין הזה מראש.

אילן קרני: מאחר והמידע מתחלף כל 10 שניות, בערך, אני לא חושב שאפשר להכניס שם פרסומת, מה עוד שיש גופים שמתנגדים לפרסומות גם באוטובוסים וגם בתחנות, צריך לקחת את זה בחשבון.

רונן משה: אני היועץ המשפטי של "אגד".

רונן משה: ראשית, אנחנו מברכים על הצעת החוק ועל העקרונות שעולים ממנה.

רונן משה: אנחנו גם שלחנו התייחסות בכתב, להצעה.

רונן משה: אני לא אכנס לפרטים הטכניים, שוודאי ניכנס אליהם לאחר מכן.

רונן משה: לעניין מרכז המידע- הפלטפורמה של "אגד" שהיא היום הכי משוכללת, והנרחבת ביותר מבין המפעילים, יכולה לשמש פלטפורמה.

רונן משה: "אגד" מוכנה להוות את הבסיס לכל מרכז המידע של כל המפעילים בארץ.

רונן משה: יש לנו את היכולת הטכנולוגית, יש לנו את היכולת הלוגיסטית והתפעולית, מכל מועד שייקבע, לצורך העניין, בכפוף לתיאומים כאלה ואחרים עם משרד התחבורה, שגם יודע את זה.

רונן משה: בהתעלם מלוחות הזמנים שקבועים פה, בחוק.

רונן משה: זאת אומרת, אנחנו מוכנים גם להרים את הכפפה ולרוץ עם הנושא הזה.

רונן משה: זה, לעניין מרכז המידע.

רונן משה: לעניין יתר הפרטים הטכניים – נתייחס יותר מאוחר.

מצליח קזיס: לגבי תל אביב – רק לגבי תל אביב, אני מדבר: אם יהיו נת"צים בתל אביב, אז האוטובוסים יגיעו, והמידע יהיה יותר זמין ומדויק.

מצליח קזיס: אוטובוסים לא ייתקעו בפקקים.

אופיר אקוניס: הגברת האכיפה בנת"צים – זה הסתיים?

יהודה אלבז: זה עובד, בשטח.

יהודה אלבז: אבל הוא צודק- לאוטובוס צריך שתהיה עדיפות בכביש.

אופיר אקוניס: אז מי מביא את זה לידי ביטוי – משרד התחבורה יחד עם עירית תל אביב, והמשטרה.

יריב לוין: יש הצעת חוק שהגשתי שאמורה להסדיר בפקודת התעבורה את הנושא של הנת"צים.

יריב לוין: היא בהתדיינות, כרגע.

יריב לוין: עוכבה בוועדת השרים, להתדיינות.

מצליח קזיס: המידע הזה נותן לך את הקטע לגבי האוטובוס – הוא עובד לפי GPS, אז אם רשום 6 דקות, והאוטובוס מתעכב, הוא לא נוסע בנת"צ, זה נהיה כבר 12 דקות.

מצליח קזיס: זה קרה לי בחו"ל.

מצליח קזיס: חיכיתי לאוטובוס שהיה רשום שהוא מגיע עוד 6 דקות.

מצליח קזיס: זה הפך להיות 12 דקות, אז זה כבר לא נהיה אמין.

שלי יחימוביץ': זה קורה כל הזמן, אבל בסדר, זה העניין.

אופיר אקוניס: אתה, בעצם, מבקש טיפול בנת"צים.

אופיר אקוניס: זה ברור זה נמסר לנו כחלק מתכנית העבודה השנתית של משרד התחבורה.

מצליח קזיס: אם כבר הגענו לרמה כזו של טכנולוגיה, אז כבר עדיף לעשות את זה, עד הסוף.

מצליח קזיס: היו"ר אופיר אקוניס: ומה לגבי הצעת החוק?

איתן פיקסמן: אי אפשר לא לברך.

איתן פיקסמן: אני מכיר את מרכז המידע של "אגד".

איתן פיקסמן: הוא מרכז מידע יוצא מן הכלל.

איתן פיקסמן: ל"דן" יש מרכז מידע עם אותו מנוע חיפוש, עם אותן אפשרויות, ללא צל של ספק, אבל בסופו של דבר נדון בזה יחד עם משרד התחבורה.

איתן פיקסמן: הדבר היחיד שמטריד אותי זה שהמידע, בחודשים הראשונים, יהיה על בסיס תכנוני.

איתן פיקסמן: מתוך ניסיון –זה בגדר המלצה לאזרח.

אופיר אקוניס: אולי השלט האלקטרוני יגיד את זה.

יריב לוין: לגמרי ברור.

אופיר אקוניס: תגידו את זה בהסברה, וגם על השילוט האלקטרוני עצמו אפשר יהיה להכניס את המשפט הזה.

יריב לוין: ברור.

יריב לוין: זה יהיה ניסוי, וניסיון - -

גולן קנטי: אני מהרשות להגבלים עסקיים.

גולן קנטי: רציתי לברך על הצעת החוק וגם לומר שהיא בבסיסה לא רק פרו צרכנית, זה ברור, זה מובן - אלא גם פרו תחרותית, כי מאגר מידע כזה או מרכז מידע כזה, יועיל לתחרות ולכניסת מפעילים חדשים.

גולן קנטי: למפעילים חדשים קשה להתמודד מול מאגר מידע כמו של "אגד", וכרגע, מאגר מידע משותף יעזור להם להיכנס לתחרות ולהפעלה בתחום.

גולן קנטי: חשוב לי כן לציין ולהדגיש שיש מקום לא לפגוע בתהליך ההפרטה אגב קידום המטרות החשובות של הצעת החוק ולכן בקשתנו, הצעתנו, היא לא להתנות את קידום המהלך הזה בעצירת הליך ההפרטה.

אופיר אקוניס: אני בטוח שהאוצר מצטרף לעמדתך.

יהודה אלבז: רק הערה קטנה – אנחנו פשוט לא מדברים על תהליך הפרטה, פה.

יהודה אלבז: אין פה שום הפרטה.

יהודה אלבז: יש פה תחרות.

יהודה אלבז: כל החברות הן חברות פרטיות- גם "אגד", גם "דן", אין פה חברה ממשלתית, חוץ מהרכבת.

אופיר אקוניס: אנחנו נקיים פעם איזשהו ויכוח איך בא לידי ביטוי הפרטה.

אופיר אקוניס: בעיניי לא הוגדרה תחרות בתחבורה הציבורית, ואגיד מדוע.

אופיר אקוניס: אתה לא נתת, כמו בסלולאר, או כמו בתחומים אחרים, לכמה מפעילים להתחרות על קו אחד.

אופיר אקוניס: לא מתחרים כמה מפעילים על קו אחד.

אופיר אקוניס: אתה פשוט העתקת – לקחת את התחבורה הציבורית 40 שנה אחורה ופיצלה מחדש את החברות.

אופיר אקוניס: זה מה שהיא עשתה.

אופיר אקוניס: זה בדיוק מה שקרה.

מיכה פרלמן: יש כמה מודלים של תחרות.

מיכה פרלמן: יש on road competition, יש off road competition.

מיכה פרלמן: בעולם זה עובד בכל מיני מודלים.

מיכה פרלמן: בתחבורה ציבורית יש מודל חזק של off road competition, שבעצם התחרות היא על המכרז עצמו.

מיכה פרלמן: נוכל להביא נתונים על כמה כסף בעצם המדינה הרוויחה, והכניסה את זה בחזרה לשיפור השירות בעצם זה שהיה תהליך הפרטה.

מיכה פרלמן: המכרזים מאפשרים עלויות הפעלה נמוכות יותר.

מיכה פרלמן: אנחנו יכולים לקחת את הכסף העודף הזה ולהשאיר אותו בכל מיני דברים במדינה, גם בתחבורה הציבורית- הצערת גיל הרכב, שיפור השירות.

שלי יחימוביץ': עכשיו יספרו לנו במה אפשר להשקיע את זה.

אופיר אקוניס: התחרות היא לא על - - בזה שקו 77 יצא מחברת "דן" לחברת "קווים" זה לא אומר שעל קו 77 מתחרות שלוש חברות.

אופיר אקוניס: חשוב שהמדינה מרוויחה - -

קריאות: - - - ואגב, גם על קו תל אביב – חיפה יש תחרות בין "אגד" לרכבת ישראל.

שלי יחימוביץ': תחרות זה דבר נפלא, אבל כשיש תחרות, בסופו של דבר אנחנו יודעים בפרקטיקה של הפרטת הקווים, שמה שקרה זה שמי ששילמו את המחיר היו לעתים קרובות הנהגים, שאני יודעת שאף אחד לא חושב עליהם, הם חוליה זנוחה, אבל נהגים שהועסקו בשכר נורמאלי עברו להיות מועסקים ב- 20.70 שקל לשעה, בגלל היעילות והתחרות.

שלי יחימוביץ': קיצצו להם בהפסקות, ובמקרים קיצוניים, כמו במטרודן בבאר שבע היו נהגים שנאלצו להשתין בבקבוק, כי לא היו להם הפסקות.

שלי יחימוביץ': אז כשאנחנו סוגדים לתחרות כאילו זו משאת הנפש של כולם, נזכור בסוף גם את התוצאות הנלוות שלה שהן פחות נעימות, ולא נשכח את העובדים בדרך.

שלי יחימוביץ': לכן הבקשה להתייעץ עם ההסתדרות היא לא מופרכת.

שלי יחימוביץ': זו היתה הערה כללית, שלא התייחסה לחברה כזו או אחרת.

שלי יחימוביץ': היו"ר אופיר אקוניס: נקבת בשם של חברה.

זאב אורן: אני מ "קווים".

זאב אורן: אני מוכרח להגיד שתהליך ההפרטה הוא תהליך מדהים.

זאב אורן: מגיע "שאפו" למשרד התחבורה ולאוצר.

זאב אורן: הנוסעים לא נפגעו - -

שלי יחימוביץ': אתה לא חייב לענות לי.

שלי יחימוביץ': זו היתה הערה ערכית.

שלי יחימוביץ': אתה איש עסקים, ויש לך ערכים אחרים - -

זאב אורן: ממש לא.

זאב אורן: אני אומר עוד פעם - תהליך ההפרטה במדינת ישראל הוא תהליך מדהים, מה שנעשה בעשור האחרון.

זאב אורן: התדירות, סוג האוטובוסים, שנתון האוטובוסים שונה להפליא, ואני חושב - -

שלי יחימוביץ': כמות התאונות שיש לנו היום על "קווים"- אתה לא רוצה שנתחיל אפילו להיכנס אליה.

שלי יחימוביץ': החברה שלכם מפשלת על ימין על שמאל.

שלי יחימוביץ': הביקורת הכי גדולה היא עליכם.

זאב אורן: קודם כל- זה לא נכון.

זאב אורן: אני לא מדבר פרטנית, דרך אגב.

זאב אורן: אני מדבר על כל הענף.

שלי יחימוביץ': עכשיו אתה מדבר על כל הענף?

שלי יחימוביץ': ב "קווים" היו כישלונות מהדהים.

זאב אורן: על זה אנחנו יכולים להתווכח.

שלי יחימוביץ': אתם לא יכולים להתווכח.

שלי יחימוביץ': היו"ר אופיר אקוניס: הדוברת האחרונה- ממשרד הפנים.

שלי יחימוביץ': אחר כך נתחיל בקריאת החוק.

מיכל צברי דוד: בעקבות ההערות שהועלו כאן

מיכל צברי דוד: אני רוצה להוסיף הערה – נוסחו של סעיף 1(ד) קובע שמפעיל יתקין בכל תחנת איסוף שילוט.

מיכל צברי דוד: על פי הבנתנו, במשרד הפנים, וכך באמת הסכמנו בישיבת הממשלה לנוסח הצעת החוק בכפוף לתיאומים, שהמפעיל הוא זה שישא במימון של אותם שלטים, ולא הרשויות המקומיות או מרכז שלטון מקומי.

מיכל צברי דוד: זו הערה כללית, ולאחר מכן אתייחס לגוף הסעיף עצמו, שעירית תל אביב ביקשה להעיר על כך.

אופיר אקוניס: בעניין הזה יש מחלוקת.

אופיר אקוניס: מכתב שקיבלתי מ "אגד" מדבר על כך שהרשות המקומית תישא בנטל.

מיכל צברי דוד: על פי נוסח הצעת החוק המפעיל, וילתקנו אותי מגישי ההצעה - -

שלי יחימוביץ': בחוק כתוב שהמפעילים ישאו בעלות.

מיכל צברי דוד: המפעילים, ולא הרשויות המקומיות.

מיכל צברי דוד: אם מדובר כאן שהרשויות המקומיות יישאו - שר הפנים לא ייתן את הסכמתו.

אופיר אקוניס: מה עמדת משרד התחבורה בעניין הזה?

יהודה אלבז: אין ספק שצריך איגום משאבים.

יהודה אלבז: חבר הכנסת יריב לוין אמר את זה, אי אפשר אחרת.

יהודה אלבז: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה.

יהודה אלבז: במקומות שאנחנו עושים את זה אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות.

יהודה אלבז: אני אתן דוגמה קטנה.

יהודה אלבז: נגיד שיהיה לי או למפעיל חובה להתקין שלט.

יהודה אלבז: יש למישהו חובה לספק חשמל לשלט הזה?

יהודה אלבז: – לא.

יהודה אלבז: ומה זה עוזר להתקין שלט אם אין חשמל?

יהודה אלבז: אז אני אומר – יש פה שאלות כבדות משקל שצריך שיתוף פעולה ואיגום משאבים של כל הגורמים.

יהודה אלבז: אני לא יודע לעשות את זה כנגד גורם שאמור לעזור.

יהודה אלבז: אני יודע רק לעשות את זה עם - -

קריאה: יש המון תחנות של כמה מפעילים.

קריאה: אי אפשר לשים באותה תחנה כמה שלטים כאלה.

איליה וולקוב: אני נציג חברת MTS – הרכבת הקלה בתל אביב.

איליה וולקוב: אל"ף- אנחנו שמחים ללמוד גם מירושלים ובטווח הארוך אנחנו בטוחים שייסעו רכבות קלות גם בתל אביב וגם בעוד מקומות.

איליה וולקוב: החוק הזה הוא בעצם חוק שמאפשר לתת שירות לנוסע לטווח ארוך, לכן אנחנו בהחלט תומכים בזה.

איליה וולקוב: מה שרציתי להעיר זה לגבי פקודת מסילות הברזל – היום עוברת חקיקה גם בוועדה הזו כדי לאפשר תפעול של הרכבות הקלות, וכאן סעיף 45 א' של הפקודה מדבר על חידוש רישיון כל 4 שנים, כאשר הזיכיון שלנו, למשל, הוא 27 שנה.

איליה וולקוב: ובחוק הזה מדובר על שנה אחת של חידוש רישיון.

איליה וולקוב: אז צריך לתאם בין הדברים .

איליה וולקוב: וב' – כמובן שצריכים להסתכל לטווח הארוך.

איליה וולקוב: זה בלתי אפשרי, בעצם, להכריח גופים שכבר פועלים בשטח לחדש את זה כל פעם, כל שנה.

איליה וולקוב: אז צריך למצוא פתרון אחר.

איליה וולקוב: הערה אחרונה- בישום החוק, כאשר משרד התחבורה יודע להוביל את הדברים האלה, כדאי להיעזר בידע הבינלאומי שיש בקבוצה שלנו, להתייעץ עם המפעילים, עם החברות בארץ ועם החברות הזרות, כדי להפיק את הטוב ביותר, והמרכז הזה יאפשר שיפור גדול של השירות לנוסע.

יערה למברגר: שתי הערות משפטיות קצרות, ביחס למה שנאמר פה.

יערה למברגר: בלי קשר לתקופת הזיכיון יש גם את שאלת הרישיון, ובתזכיר שהופץ לאחרונה מדובר על איזשהו רישיון שמתחדש, אישור הפעלה.

יערה למברגר: זה תזכיר וזה בתהליכי עבודה, אבל רציתי לציין ששאלת אורך תקופת הניסיון היא לא שאלה רלבנטית, בהכרח, לעניין הזה.

יערה למברגר: לגבי התחנות עצמן – הן למיטב הבנתי בבעלות הרשות המקומית והאחריות לתחזוקתן היא על הרשות המקומית --

אתי בנדלר: כשמדובר, כמובן, בתחבורה ציבורית, עירונית.

קריאות: גם בין עירונית.

קריאות: - - -

יהודה אלבז: הרשות המקומית עם מע"ץ.

יערה למברגר: הייתי צריכה להדגיש - - תחנה ציבורית בבעלות הרשות המקומית, ולכן, נכון שהחובה פה מוטלת על המפעיל, אבל צריך, באמת - זו אכן סוגיה שצריך לחשוב עליה.

יערה למברגר: גם העניין של הממשקים שהועלו כאן, עם מספר מפעילים ובכלל, על היחסים, וזה גם מתעורר לנו, אני אגיד –בהקשרים אחרים, כולל בעתירה מנהלית בהקשר אחר שהוגשה לבית המשפט המחוזי בירושלים.

אתי בנדלר: באיזה הקשר?

יערה למברגר: בהקשר של שילוט הנגשה לאנשים עם מוגבלויות.

יערה למברגר: אז זו שאלה שצריך להידרש אליה.

אופיר אקוניס: סיימנו את ההערות הכלליות.

אופיר אקוניס: נתחיל בהקראה.

איתי עצמון: "הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מסירת מידע ביחס לשירותי התחבורה הציבורית), התש"ע-2009.

איתי עצמון: הוספת סעיף 71ב 1.

איתי עצמון: בפקודת התעבורה (להלן – הפקודה), אחרי סעיף 71א1 יבוא: "חובת מסירת מידע ביחס לשירותי התחבורה הציבורית 71ב (א) בסעיף זה – "מאגר מידע אלקטרוני" – מערכת אלקטרונית למתן מידע לגבי קו שירות, באמצעות הטלפון, האינטרנט ומערכת מידע בזמן אמת;" יש הערות?

אתי בנדלר: מדובר פה על מערכת מידע אלקטרוני שמאפשרת מתן מידע באמצעות טלפון, אינטרנט ומערכת מידע בזמן אמת.

אתי בנדלר: השאלה היא – אם באמת מערכת מידע בזמן אמת – נצטרך להידרש לשאלה הזו בהמשך -

יהודה אלבז: יש הגדרה, יש הגדרה בהמשך.

אתי בנדלר: תאמין לי שקראתי את הצעת החוק, אבל הבנתי שכרגע, מערכת מידע בזמן אמת איננה יכולה לפעול במסגרת הצעת החוק הזו.

אתי בנדלר: השאלה היא אם להשאיר את זה עדיין בהגדרה וזה יהיה בסעיף התחולה, ההדרגתית, לאחר מכן, או שאנחנו נעשה לזה אחר כך הגדרות אחרות.

אתי בנדלר: אני חושבת שנידרש לשאלה הזו בהמשך כשתהיה לנו תמונה ברורה יותר.

אתי בנדלר: לכן, כרגע, אני לא יכולה להעיר לנושא הזה – האם לכלול את המערכת מידע בזמן אמת בתוך ההגדרה של "מאגר מידע אלקטרוני" או לא.

איתי עצמון: אני ממשיך בקריאה: "מידע לגבי קו שירות" – נתונים מלאים, מעודכנים ומפורטים אודות מהלך קו שירות, מיקום תחנות האיסוף, זמני השירות, לרבות מועד תחילת השירות וסיומו ותדירות הקו, משך הנסיעה, מחיר הנסיעה, וכל שינוי בלתי מתכונן מראש בנתונים אלה";

יהודה אלבז: יש לי בעיה עם "כל שינוי בלתי מתוכנן מראש"- אם הוא לא מתוכנן מראש, אי אפשר לתת מידע.

יהודה אלבז: אם יש פקק, נסגר הכביש - -

קריאות: - - -

איתי עצמון: צריך לתקן את הנוסח.

יהודה אלבז: "או מידע נוסף".

אתי בנדלר: "מידע על עיכובים, ביטולים ושינויים שנעשים באופן זמני".

אתי בנדלר: לזו הכוונה, וכמובן שיהיה צורך - -

אופיר אקוניס: "וכל מידע נוסף" זה הניסוח שהכי - -

אתי בנדלר: אני לא יודעת מה זה "כל מידע נוסף".

אתי בנדלר: באיזה הקשר?

אופיר אקוניס: הקו לא פועל שבוע, הרחוב סגור.

אופיר אקוניס: אני לא יודע.

אתי בנדלר: לעומת זאת, אני לא יודעת מה ההבדל בין "נתונים מלאים" ל – "נתונים מפורטים".

אתי בנדלר: האם היתה כוונה מאחורי הדברים?

אתי בנדלר: זו השאלה.

שלי יחימוביץ': "מלא" זה כל המכלול.

שלי יחימוביץ': "מפורט" זה פרטי פרטים.

שלי יחימוביץ': אבל אני מוכנה שיהיה כתוב רק "מלאים", או רק "מפורטים".

אתי בנדלר: או.

אתי בנדלר: קיי.

אתי בנדלר: אני מניחה שלא מדובר רק על תחנות איסוף אלא גם מדובר על תחנות שמשמשות רק תחנות הורדה.

שלי יחימוביץ': נכון

אתי בנדלר: ולכן אני מציעה להשתמש במונח "תחנות" ולא "תחנות איסוף".

קריאות: - -

אופיר אקוניס: בדיוק.

אופיר אקוניס: או "תחנות איסוף והורדה" או – "תחנות".

אתי בנדלר: "תחנות".

אתי בנדלר: זה מה שאני מציעה.

אתי בנדלר: זה מונח מוכר בפקודת התעבורה, ובתקנות - -

קריאות: - - -

אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לכך שבהגדרה "מאגר מידע אלקטרוני" נאמר – מערכת אלקטרונית למתן מידע לגבי קו שירות.

אתי בנדלר: ועכשיו, ההגדרה השניה היא – מה הוא מידע לגבי קו השירות.

אתי בנדלר: דהיינו, המידע הזה, שייכלל, יצטרך להיות לא רק בתחנות האוטובוסים אלא זה מידע שיינתן בטלפון, באינטרנט, וגם במערכת המידע בזמן אמת, בכפוף להערה שהערתי קודם.

אתי בנדלר: ושאלתי, בהקשר הזה - האם את כל המידע הזה ניתן למסור בטלפון?

אתי בנדלר: ייתכן שלגבי הטלפון צריך להיות מידע קצר יותר, כי אם מישהו יתקשר ויתחילו לתת לו מידע ממוחשב, נתונים מלאים ומעודכנים - -

אופיר אקוניס: לא, על מה שהוא ישאל הוא יקבל תשובה.

שלי יחימוביץ': ישאל שאלה ספציפית ויענו לו תשובה ספציפית.

אתי בנדלר: השאלה אם זו לא תהיה מערכת ממוחשבת.

אתי בנדלר: מישהו יישב מאחורי הקו וייתן את המידע הזה?

שלי יחימוביץ': זה פתרון טכנולוגי .

שלי יחימוביץ': קודם כל – המערכות האלה קיימות.

שלי יחימוביץ': אלה מערכות חכמות.

שלי יחימוביץ': זו לא מערכת שמתחילה לספר לך במשך שעה על כל הקווים.

אתי בנדלר: מזה אני בדיוק חוששת.

קריאות: - -

שלי יחימוביץ': לא צריך להיכנס לרזולוציה הזו, פה.

קריאות: - -

צבי שפר: נקווה שיישארו נציגי השירות ולא יחליפו אותם מכונות.

אופיר אקוניס: יש תמיד מידע בשירות לקוחות אנושי וגם אלקטרוני.

אופיר אקוניס: שואלת מנהלת הוועדה את "אגד", "דן" "מטרופולין" והחברות אם אצל כל החברות אפשר לנתב את השיחה לנציג שירות?

יהודה אלבז: אצל כולם.

יהודה אלבז: עיקר המידע הוא במענה אנושי.

יהודה אלבז: אנשים רוצים לדבר עם מישהו.

אתי בנדלר: צריך להיות כתוב.

אתי בנדלר: ודאי, כי למשל, בחוק הגנת הצרכן, כשעשינו תיקונים, התייחסנו בפירוש למענה אנושי, זה צריך להיות כתוב.

שלי יחימוביץ': בואו נרשום את זה ב "צריך עיון".

אתי בנדלר: אז צריכים להתייחס לזה, בהמשך, שתהיה אפשרות גם למענה אנושי, לא רק מענה ממוכן.

שלי יחימוביץ': לחייב אותם במענה קולי.

אופיר אקוניס: אני חייב להודות שגם אני מעדיף מענה אנושי, למרות שאני מקבל שירות טוב באינטרנט.

שלי יחימוביץ': אז תאר לעצמך אדם שהוא מבוגר ממך בהרבה שנים, או פחות דובר עברית.

אתי בנדלר: שתי הערות נוספות שנוגעות למהות המידע שייכלל במאגר המידע- האחת, ככל שמדובר במשך הנסיעה, אני מניחה שמדובר כאן על משך הנסיעה המתוכנן או המשוער, ולא נתון - -

אופיר אקוניס: מאה אחוז.

אתי בנדלר: דבר שני – העירה כאן נציגת נציבות לשוויון אנשים עם מוגבלות שצריך לכלול כאן

אתי בנדלר: גם מידע לגבי נגישות כל קו לאנשים עם מוגבלות.

נחמן שי: יש קווים שהם לא נגישים?

אירית שביב: כן.

אירית שביב: אוטובוסים.

אופיר אקוניס: כמה זמן ייקח למשרד התחבורה - - -עד 2014?

יערה למברגר: עד 2014.

אתי בנדלר: אז תעבירו לי בכלל הצעה לגבי איזה נגישות את מתכוונת.

אופיר אקוניס: אנחנו חייבים לסיים.

אופיר אקוניס: אם כך – אני מבקש ממר אלבז שאת כל ההערות שלכם, וגם את כל ההערות של משרדי הממשלה האחרים – פנים, משפטים, להגיש לנו בשבועיים הקרובים את כל תיקוני הנוסח.

אופיר אקוניס: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.