ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 204, 2010-01-27 09:00

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: יום רביעי בשבוע, י"ב בשבט התש"ע, ה-27 בינואר 2010, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

חיים כץ: על סדר היום הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (ערר, ערעור ועתירה על החלטות הנוגעות לחיילים בשירות קבע), התש"ע-2009.

חיים כץ: אני מבין שישבתם והתקדמתם ואנחנו יכולים לעבור להקראה.

חיים כץ: אנחנו צריכים לדון במה שלא סיימנו.

נועה בן שבת: נכון.

נועה בן שבת: סעיף 4, סעיף שנשאר פתוח ויש לגביו הסכמה.

נועה בן שבת: 4.

נועה בן שבת: ערר (א) חייל בשירות קבע הרואה את עצמו נפגע מהחלטה של גורם מוסמך בעניינים כמפורט להלן, למעט בעניין שניתן להגיש לגביו עתירה לפי חוק בתי משפט לעניינים מינהליים או שניתן לערער עליו לפי חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (נוסח משולב), התשמ"ה-2985, רשאי לערור על ההחלטה לפני ועדת הערר: (1) ענייני שכר וזכויות נלוות לשכר, בכלל זה זכאות למרכיבי שכר, חופשה, פדיון ימי מחלה, מענק שחרורין, ניכויים מהשכר, מימוש תכנית שירות שאינו כרוך בתפקיד או בקידום בדרגה, וכיוצא באלה.

נועה בן שבת: לעניין זה "תכנית שירות" – הסדר שעניינו מתן הטבה כספית או הטבה בעין תמורת התחייבות לשירות קבע.

נועה בן שבת: (2) סיום שירות הקבע בעילה מהעילות הקבועות בפקודות הצבא.

נועה בן שבת: (ב) הרואה את עצמו נפגע מהחלטה של גורם מוסמך בעניין קבלתו לשירות קבע, רשאי לערור על ההחלטה לפני ועדת הערר.

חיים כץ: יש למישהו מחלוקות או הסתייגויות?

חיים כץ: הכל בסדר?

חיים כץ: אנחנו מצביעים על סעיף 4 כפי שהוקרא על ידי היועצת המשפטית של הוועדה.

חיים כץ: ה צ ב ע ה סעיף 4 – אושר פה אחד אנחנו עוברים לסעיף הבא.

נועה בן שבת: 10.

נועה בן שבת: הצגת ראיות לפני ועדת הערר (א) על אף הוראת סעיף 26 לחוק בתי דין מינהליים - (1) ועדת הערר רשאית לדון בערר על פי ראיות שהובאו בתצהירים ועל פי ראיות שבכתב אחרות שצורפו לכתבי הטענות.

נועה בן שבת: (2) ועדת הערר רשאית, מיוזמתה או לבקשת בעל דין, לאפשר חקירת מצהיר, או עד אינו מצהיר.

נועה בן שבת: (ב) לא התייצב מצהיר לחקירה, בהתאם להחלטת ועדת הערר לפי סעיף קטן (א), לא ישמש תצהירו כראיה אלא ברשות ועדת הערר ומטעמים מיוחדים שיירשמו.

חיים כץ: יש מחלוקות לגבי סעיף 10? אין.

חיים כץ: אנחנו מצביעים על סעיף 10 כפי שהוקרא על ידי היועצת המשפטית של הוועדה.

חיים כץ: ה צ ב ע ה סעיף 10 – אושר פה אחד

נועה בן שבת: נשאר פתוחים סעיפים 17 ו-21.

נועה בן שבת: 17.

נועה בן שבת: תיקון חוק בתי משפט לעניינים מינהליים בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים – (1) בתוספת הראשונה, אחרי פרט 34 יבוא: "35.

נועה בן שבת: חיילים בשירות קבע בצבא הגנה לישראל – החלטה של רשות, בהתאם לפקודות הצבא כהגדרתן בחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955 (בפרט זה – חוק השיפוט הצבאי), בעניין מהעניינים המפורטים להלן, למעט החלטת ממשלה והחלטת שר.

נועה בן שבת: לעניין זה, "חייל בשירות קבע" – חייל כהגדרתו בחוק השיפוט הצבאי, המשרת שירות צבאי לפי התחייבות לשירות קבע, לרבות מי שהיה חייל כאמור ושירותו הסתיים: (1) סיום שירות הקבע בשל כל אחד מאלה: (א) התנהגות החורגת מאמות המידה הנדרשות מחייל בשירות קבע בדרגתו או במעמדו.

נועה בן שבת: (ב) הרשעה בבית דין צבאי או בבית משפט בביצוע עבירה פלילית.

נועה בן שבת: (2) הדחה או השעיה של חייל בשירות קבע.

נועה בן שבת: (3) אי קידומו בדרגה של חייל בשירות קבע.

נועה בן שבת: (2) בתוספת השנייה, אחרי פרט 15 יבוא: "16.

נועה בן שבת: ערעור לפי סעיף 28(ד) לחוק בתי דין מינהליים כפי שהוא מוחל בסעיף 11 לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (ערר, ערעור ועתירה על החלטות הנוגעות לחיילים בשירות קבע), התש"ע-2009 (בפרט זה – חוק שירות הקבע) וכן ערעור לפי סעיף 13 לחוק שירות הקבע.

חיים כץ: יש מחלוקות לגבי סעיף 17?

חיים כץ: יש כאן מישהו באולם שלא מקובל עליו מה שהקריאה היועצת המשפטית?

חיים כץ: אין.

חיים כץ: ה צ ב ע ה

נועה בן שבת: הסעיף הבא, סעיף 21, תחילה, תחולה והוראות מעבר.

נועה בן שבת: ברשותך, אני אקרא את החלק שנוסח עם הנסחית.

נועה בן שבת: הניסוח לא משנה אבל אני רוצה לקרוא אותו בניסוח היותר מדויק.

נועה בן שבת: (א) תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו (בסעיף זה – יום התחילה).

נועה בן שבת: הכוונה היא שהליכים שהם תלויים ועומדים בערכאה הקיימת לדיון בעתירות האלה, והסתיים בהם הדיון, זאת אומרת, נשמעו כבר טענות הצדדים והצדדים ממתינים לפסק דין, הם לא יועברו אלא הם יישארו ויינתן פסק דין בבג"ץ כי כבר בעצם מיצו את הדיון בבג"ץ.

נועה בן שבת: לעומת זאת, כל הליך אחר שלא הסתיימו להישמע טענות הצדדים, אם הוא יוגש, הוא יועבר לערכאות המוסמכות לדון לפי החוק הזה.

נועה בן שבת: הליכים בתקופת הביניים, עד יום תחילתו של החוק, שנדחית בשישה חודשים, בינתיים יגישו אותם לערכאה הקיימת כדי שהיא תוכל במקרה שדרוש סעד מהיר, לתת את הסעד המהיר.

נועה בן שבת: כמובן ביום התחילה תחול עליה אותה הוראה.

נועה בן שבת: כיוון שאנחנו בהצעת החוק הזאת קובעים שהערר על החלטה של גורם מוסמך תוגש תוך שישים ימים מיום שניתנה החלטת הגורם המוסמך, לא רוצים למנוע מהחלטות להתיישן ולכן למעשה קובעים את ההוראה הזאת של הוראת מעבר.

חיים כץ: הניסוחים כפי שהיועצת המשפטית הקריאה, מקובלים על כולם?

שלמה ציפורי: העיקרון מקובל, אבל זה לא מה שכתוב בנוסח.

חיים כץ: היא אמרה שהיא שינתה קצת את הנוסח בהתאם למציאות בחיים היום, אבל העיקרון נשאר אותו עיקרון.

זמר בלונדהיים: שאלה.

זמר בלונדהיים: דיונים בבג"ץ, אני שואל על מקרה כמו המקרה שלנו, שאנחנו כבר בעצם שנה וחצי בהליכי גילוי מסמכים וכולי בבית משפט אזרחי ועכשיו יעבירו אותנו?

זמר בלונדהיים: אנחנו לא מחכים לפסק דין.

אלון כרמלי: השאלה איזה סעד אתם מבקשים.

זמר בלונדהיים: סעד כספי.

גלי בן אור: אתם נשארים בבית משפט אזרחי.

נועה בן שבת: יש לך הערה לסעיף הזה לפני שמאשרים אותו?

גלי בן אור: כן.

גלי בן אור: מה שחשוב לנו להבהיר בעניין הזה הוא שהליכים שהדיון הסתיים ומחכים לפסק הדין, כמובן אין שום כוונה לקחת אותם מהערכאה שדנה.

גלי בן אור: הליכים שהיה בהם דיון והדיון היה רק על הטענות המקדמיות, למשל בנושא הסמכות, יש סמכות, אין סמכות, יש סמכות חלופית לגוף אחר, אם זה כל הדיון שהיה, כלומר, לא הסתיים בכלל הדיון, לא היו בכלל טענות לגופו של עניין, ההליכים האלה יוכלו להיות מועברים מבג"ץ לערכאה אחרת.

חיים כץ: יש הליכים כאלה שמתנהלים כיום ואת יודעת עליהם?

אלון כרמלי: כן.

אלון כרמלי: יש עשרה מקרים, מתוכם שלושה-ארבעה מחכים לפסק דין.

חיים כץ: אם כן, יש שבעה מקרים.

אלון כרמלי: פוטנציאליים, כן.

גלי בן אור: נכון להיום.

גלי בן אור: יכול להיות שיהיו מקרים נוספים.

אלון כרמלי: אלא אם כן בג"ץ יחליט שהוא מקדם את העניין בהם מהר והוא מסיים את הטיפול בחודשים הקרובים.

אלון כרמלי: זה גם יכול לקרות.

גלי בן אור: לפי היומן של בג"ץ ולפי רצון הצדדים בעצם.

גלי בן אור: אם יש עניין בוער ולוחץ, הצדדים יכולים לבקש.

גלי בן אור: אם יש מקום, יוכלו להיענות לכך.

גלי בן אור: אם אין מקום ויותר מתאים לדון בזה לפי הערכאות החדשות שיוקמו, אז הסעיף הזה מאפשר את זה.

נועה בן שבת: למעשה יש שישה חודשים להשלים את כל הדיונים הקיימים.

גלי בן אור: ככל שיש אפשרות ויש צורך, בהתאם ליומן של בג"ץ ולעומס המוטל עליו.

חיים כץ: אנחנו נעבור להצבעה על סעיף 21.

חיים כץ: ה צ ב ע ה סעיף 21 – אושר פה אחד

נועה בן שבת: שם החוק.

נועה בן שבת: רצינו לבקש לקצר מעט את שם החוק כדי לכלול בתוכו את כל סוגי ההליכים, כך שהוא ייקרא: הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (הליכים לעניין החלטות הנוגעות לשירות קבע).

גלי בן אור: לחיילים.

נועה בן שבת: השאלה אם זה רק לחיילים כי לפעמים זה גם לאנשים שלא התקבלו לשירות קבע.

מירי רגב: איך את אומרת?

נועה בן שבת: במקום לומר ערר, ערעור ועתירה על החלטות, ייאמר: הליכים לעניין החלטות.

חיים כץ: זה מקצר את השם.

נועה בן שבת: הליכים לעניין החלטות הנוגעות לחיילים בשירות קבע.

מירי רגב: מורידים את ועדת ערר?

נועה בן שבת: להוריד את ה-ערר, ערעור ועתירה.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: אנחנו לא צריכים להצביע על שם החוק.

יורם מזוז: לעניין הפיצוי, אדוני, בשבוע שעבר דיברתי עם היועצת המשפטית לוועדה ודיברנו על פיצוי לאנשים כי זה מדבר רק על שכר.

יורם מזוז: אנשים שלמשל פוטרו משירות והם לא יחזרו יותר, מה קורה עם הפיצוי?

יורם מזוז: אני יכול ללכת אתו לבית משפט השלום ולבקש את הסעד הזה או שאני לא אקבל אותו ואני אתן דוגמה.

יורם מזוז: יושב נגיד בבניין חיל האוויר אזרח עובד צה"ל שפוטר לאחר שלוש שנים והוא הולך לבית הדין לעבודה ומקבל פיצוי.

יורם מזוז: אותו אחד שפוטר לידו, לא מקבל כלום.

יורם מזוז: הוועדה הזאת רק תאפשר לבקש את זה בבית משפט השלום או שייתנו לשופטים סמכות לדון בפיצוי.

נועה בן שבת: אדוני, אכן מר מזוז העיר על הנושא הזה של הפיצוי.

נועה בן שבת: כמו שמר זמר בלונדהיים הזכיר את התביעה שלו בבית משפט אזרחי.

נועה בן שבת: זה משום שהתביעה שלהם היא כבר לא תביעה לקבלת דרגה אלא הם טוענים לכסף.

חיים כץ: לנזק כספי.

נועה בן שבת: לכן הם פנו לבית משפט שלום כדי לתבוע את התביעה הכספית.

נועה בן שבת: זאת אומרת, כאשר אנחנו מדברים על קבלת הזכות, צריך לפנות לוועדת הערר, זכות לקבלת הטבה כספית כלשהי, זכות בנוגע לסיום השירות.

חיים כץ: מה שאתה אומר, צריך להקים ועד.

יורם מזוז: הם לא רוצים.

יורם מזוז: אנחנו לא שם.

יורם מזוז: צה"ל הוא שלנו ולא נקשה עליו אם הוא לא רוצה, אבל לפחות בעניין הזה.

חיים כץ: אני לא יודע מהיכן לקחת את זה שהוא לא רוצה ועד.

יורם מזוז: בפקודות שלו.

חיים כץ: מי שכתב את הפקודות, הוא לא צה"ל.

חיים כץ: אתה יודע כמה צה"ל היה רוצה ועד?

חיים כץ: אחרת הוא היה שולח את האנשים שלו לרחוב.

יורם מזוז: אדוני, בית הדין האזורי בבאר שבע אתמול הוציא תקדים עם אקרשטיין.

חיים כץ: זה מה שאמרתי להם שיקרה.

חיים כץ: פה בדיון בוועדה אמרתי שאין קשר.

חיים כץ: צה"ל הוא ארגון גדול.

ורד וייץ: אדוני, זאת עוד דוגמה למה הערכאה הנכונה היא בית הדין לעבודה.

ורד וייץ: עם כל ההערכה לעבודה שנעשתה, זה לא מצב רצוי.

מירי רגב: ברגע שזה יהיה בוועדה הזאת, אנחנו מסיטים את כל הוועדה.

מירי רגב: לגבי הנושא של הפיצויים, יש ליושב ראש איזשהו פתרון לאותם אנשים שנגרם להם עוול?

מירי רגב: התלבטנו בזה רבות בדיון.

חיים כץ: מה זה נגרם להם עוול?

חיים כץ: כל קצין שעוזב את הצבא, נגרם לו עוול.

חיים כץ: הוא מקבל מאה אחוזים פיצויים.

יורם מזוז: לא.

יורם מזוז: אני אתן דוגמה.

יורם מזוז: מאה אחוזים ממה?

חיים כץ: מהשכר הבסיסי שלו.

יורם מזוז: יש לי דוגמה.

יורם מזוז: עורכת ביטאון חיל האוויר שהיא אזרחית עובדת צה"ל פוטרה אחרי שלוש שנים וקיבלה 90 אלף שקלים מבית הדין לעבודה.

יורם מזוז: איש קבע, גם הוא יחלפו עשר שנים, לא יקבל את זה.

אלון כרמלי: אתה לא מסביר באיזו עילה היא קיבלה.

יורם מזוז: פיטורים.

אלון כרמלי: מה זה פיטורים?

אלון כרמלי: על מה?

אלון כרמלי: על מה היא קיבלה 90 אלף שקלים?

יורם מזוז: אני הייתי מביא את הדוגמה הזאת והיינו פורטים את זה כמו שהוא רוצה אבל יש לה את האפשרות לבוא לבית הדין ולקבל סעד שאיש הקבע לא מקבל.

יורם מזוז: זה יגיע שוב לפתחו של בית המשפט.

יורם מזוז: בית המשפט העליון אמר שהוא לא יכול לתת את הסעד הזה ושנפתור את זה כאן.

חיים כץ: היא מקבלת פיצויים על שלוש שנים אבל היא לא מקבלת פנסיה בגיל 45.

יורם מזוז: גם הוא לא מקבל.

חיים כץ: הוא מקבל.

חיים כץ: הוא מגיע לגיל 45 והוא מקבל פנסיה.

יורם מזוז: אני מדבר על אדם שלא חלפו עשר שנים ומגיעה לו פנסיה והוא הולך.

יורם מזוז: היא עבדה שלוש שנים והגיע לה.

יורם מזוז: הוא עשר שנים יעבוד ולא יגיע לו כלום.

חיים כץ: הוא מקבל מאה אחוזי פיצויים.

יורם מזוז: מאה אחוזים ממה?

חיים כץ: מאה אחוזים מהשכר שלו.

יורם מזוז: לא.

יורם מזוז: תראה את המשכורות שלהם.

יורם מזוז: זה לא שווה לאזרח שעובד.

חיים כץ: אצל כל האזרחים שעובדים, זה לא שווה לפיצויים.

חיים כץ: חלק ניכר מהמשכורת מהווה רכיבים שהם לא פנסיוניים ולא לפיצויים.

חיים כץ: אחזקת רכב למשל שמהווה 25 אחוזים מהשכר או 20 אחוזים מהשכר, לא מקבלים עליה פיצויים.

יורם מזוז: נכון.

יורם מזוז: אבל אני אומר שהחוק אצלם לפי פקודות הצבא, הוראות הפיקוד העליון, שונות.

חיים כץ: לימדו אותי שאם אנחנו נגמור את כל הבעיות בפעם אחת, לא יהיה לנו מה לעשות.

יורם מזוז: לאפשר ללכת לבית משפט השלום בעניין הזה.

נועה בן שבת: זה דבר שהוא אפשרי.

חיים כץ: את זה אתה יכול.

יורם מזוז: תגיד את זה בחוק.

חיים כץ: אני לא צריך להגיד את זה בחוק.

חיים כץ: אני לא מונע מאזרח במדינת ישראל ללכת לבית המשפט.

יורם מזוז: זה כתוב בפרוטוקול אדוני.

חיים כץ: הנה, זה נאמר בפרוטוקול.

יורם מזוז: בסדר.

יורם מזוז: אפשר ללכת עם הדבר הזה לבית משפט השלום.

חיים כץ: לדעתי אזרח במדינת ישראל – אני לא משפטן – יכול.

מירי רגב: הוא יכול ללכת לבית משפט?

חיים כץ: ודאי.

יורם מזוז: זה חשוב מאוד.

מירי רגב: גלי, הוא יכול ללכת לבית משפט השלום לגבי פיצויים?

גלי בן אור: יכול וצריך וכאשר הוא הולך לבית משפט שלום, הוא אמור לשלם את האגרה.

יורם מזוז: זה ברור.

גלי בן אור: ביחס לסכום שהוא תבע, ואין שום סיבה לשנות.

יורם מזוז: יפה.

יורם מזוז: רק לרשום את זה.

יורם מזוז: זה הכל.

חיים כץ: אנחנו גם נכניס בחוק שאנחנו אוכלים סלט ירקות כל יום שישי בערב.

זמר בלונדהיים: שאלה.

זמר בלונדהיים: היועצת המשפטית, הראיתי לך עתירות שפנו לבית משפט השלום ונדחו.

אלון כרמלי: ראית למה הן נדחו?

זמר בלונדהיים: לא היה ברור שם.

אלון כרמלי: אני יכול להסביר למה הן נדחו.

נועה בן שבת: העתירות בעצם היו לקבלת הסעד.

אלון כרמלי: לא שמעתי טענות שהוגשו לבית משפט שלום על ידי אותו עורך דין בשני עניינים.

אלון כרמלי: הן הוגשו לבית משפט השלום למתן צו הצהרתי ולא לתביעת פיצוי.

אלון כרמלי: תביעת הפיצוי לא פורטה.

אלון כרמלי: בית משפט השלום אמר שאליו לא מגישים סעד הצהרתי אלא זה הולך לבג"ץ ועכשיו זה נדון בבג"ץ שהעביר את זה לוועדת הערר שעוד לא הוקמה.

גלי בן אור: זה היה כדי להתחמק מאגרה.

נועה בן שבת: מבחינה כספית הייתה טענה לקבלת זכויות כספיות מסוימות.

מירי רגב: זה הרע במיעוטו.

אלון כרמלי: דרך אגב, לוועדת ערר תהיה סמכות.

חיים כץ: מאחר שאנחנו הצבענו על כל סעיפי החוק בנפרד, אנחנו נצביע על כל החוק כמקשה אחת בלי להקריא אותו מאחר שכבר הקראנו אותו.

חיים כץ: אני מקווה שאתם עברתם על החוק ואין לכם מחלוקות והסתייגויות.

חיים כץ: אחרי שנצביע, נעלה את החוק למליאה לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: אני מקווה שבשבוע הבא יהיה לנו חוק אחרי קריאה שנייה ושלישית שיפתור חלק מהמחלוקות.

חיים כץ: לא את כל המחלוקות אבל יפתור חלק מהן.

חיים כץ: אני אתן לך דוגמה למה אסור לפתור את כל המחלוקות.

חיים כץ: במדינת ישראל היה בחור רציני, טומי לפיד זכרונו לברכה, הוא אמר שהוא רוצה להיות פוליטיקאי.

חיים כץ: עלה על הנקודה של החרדים.

חיים כץ: הוא היה אנטי חרדים והלך נגד החרדים.

חיים כץ: זכה ב-15 מנדטים.

חיים כץ: מה עשה?

חיים כץ: דאג שהם לא יהיו בממשלה, לא בקואליציה, והוריד את הבעיה מעל השטח.

חיים כץ: לא הייתה בעיה של חרדים.

חיים כץ: אם לא הייתה בעיה של חרדים, את מי לא צריך?

חיים כץ: את טומי לפיד.

חיים כץ: הלך לבחירות וקיבל אפס קולות.

חיים כץ: זאת אומרת, אל תפתור את כל הבעיות אלא תשאיר כמה בעיות לטיפול.

חיים כץ: אנחנו מצביעים על הצעת החוק כפי שהוקראה.

חיים כץ: אני שמח שאין כאן מתנגדים והחוק כנראה יעלה בלי הסתייגויות.

חיים כץ: כנראה שההצבעה תהיה קצרה והחוק יעבור ביום שני.

חיים כץ: אנחנו נעשה מאמצים שהחוק יונח היום, כך שהוא יובא ביום שני למליאה לקריאה שנייה ושלישית.

מירי רגב: הסתייגויות שיש להסתדרות יכולות להיכנס ביום שני?

חיים כץ: ההסתדרות היא לא צד בעניין.

חיים כץ: הם צריכים למצוא חברי כנסת שיגישו הסתייגויות, במיוחד חברי כנסת שהיו בכל הדיונים ונלחמו.

מירי רגב: אם כן, אין מצב שאנחנו נופתע ביום שני עם הסתייגויות.

חיים כץ: גם אם נופתע, אנחנו נפיל את ההסתייגויות.

חיים כץ: תהיי רגועה.

נועה בן שבת: ההסתייגות היחידה כרגע היא הסתייגות לדיבור שביקשת במהלך הדיון.

חיים כץ: והיא לא תעלה את זה.

חיים כץ: היא כבר ויתרה על הסתייגות הדיבור.

חיים כץ: אין הסתייגויות.

ורד וייץ: אדוני, אין לי מעמד לא להתנגדות ולא להסתייגות במובן הפרלמנטרי שאדוני מדבר עליו, אבל ההסתדרות בפירוש לא מסכימה לקונספט של החוק.

חיים כץ: אני חושב שההסתדרות צריכה לדעת את מעמדה ואין לה כאן סטטוס.

חיים כץ: אנחנו מצטערים שהיא מסכימה או לא מסכימה, אבל לצערנו היא לא עשתה כלום בעניין הזה במשך כל השנים.

ורד וייץ: ההסתדרות עשתה.

ורד וייץ: היא פעלה גם במסגרת בג"ץ ובמסגרות אחרות.

חיים כץ: אני מבין שהייתה לה הצלחה גדולה.

ורד וייץ: אדוני, אני לא צריכה לומר לאדוני את הנסיבות הקיימות ולמה החוק הזה עובר ולמה הוא נחקק כנראה באופן שהוא נחקק.

ורד וייץ: אנחנו לאורך כל הדרך וככל שיכולנו, וככל שמבחינת המצב המשפטי והפוליטי יכולנו לפעול, פעלנו.

ורד וייץ: אנחנו עדיין סבורים להעביר את הדיונים בעניינם של חיילי הקבע לבתי הדין לעבודה.

חיים כץ: החוק הזה נחקק בגלל שמישהו בחדר הזה חשב שצריך לעשות סדק בקיר וצריך להתחיל במשהו, ולכן הוא קיים דיונים, ואם זה לא היה קורה, החוק לא היה נחקק לפחות ארבע שנים.

חיים כץ: עד הכנסת הבאה הוא לא היה נחקק.

מירי רגב: אני רוצה לומר משהו בעניין הזה ולפתוח אותו כי גם יושב ראש וגם אני אמרנו מהתחלה שהמצב הטוב ביותר הוא ללכת לבית הדין לעבודה.

מירי רגב: אמרנו את זה ופתחנו עם זה ולכן גם עשינו את הכל כדי שבתוך החוק הזה יהיו אלמנטים כדי לתת ביטוי לעניין.

חיים כץ: חברת הכנסת מירי רגב, אני רוצה לומר לך משהו.

חיים כץ: מישהו שהוא לא במשחק, הוא תמיד יותר טוב מאחרים.

חיים כץ: הוא תמיד רוצה, הוא תמיד יכול, אלא הוא לא יכול.

חיים כץ: הוא לא קנה כרטיס כניסה למשחק אבל הוא נותן עצות מבחוץ.

חיים כץ: אל תתייחסי לעצות ואל תיקחי את זה ללב.

חיים כץ: אלה דברים קלים וחולפים.

חיים כץ: הדברים שנאמנרו הם כדי לומר את הדברים, מה גם שאנשים צריכים להתפרנס.

חיים כץ: אנשים צריכים לומר אמרנו, היינו וכולי.

חיים כץ: אנחנו מצביעים על כל החוק, על 21 סעיפיו.

חיים כץ: ה צ ב ע ה הצעת החוק – אושרה פה אחד אני שמח להודיע שהחוק עבר בקריאה שנייה ושלישית ויעלה למליאה.

חיים כץ: אני מקווה שנעביר אותו במליאה.

מירי רגב: יישר כוח.

חיים כץ: תודה רבה.