ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 140, 2010-01-25 11:30

דוד אזולאי: צהריים טובים לכולם, אני פותח את דיוני וועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: על סדר היום תקנות בריאות העם, תקני איכות מי קולחים, תשס"ט 2009.

דוד אזולאי: את התקנות קיבלנו מהמשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות.

דוד אזולאי: אבקש שנציגי המשרד להגנת הסביבה יציגו את התקנות, ולאחר מכן, אם נציגי משרד הבריאות ירצו, הם יוכלו להוסיף.

ישעיהו בר אור: אני נציג המשרד להגנת הסביבה.

ישעיהו בר אור: אני חושב שיום זה הוא יום חשוב לנושאי הגנת הסביבה בישראל, ואולי אף מעבר לישראל.

ישעיהו בר אור: זאת מפני שאנו נעסוק בנושא שאין דומה לו בעולם מבחינת ההיקף, היסודיות ומספר הפרמטרים הנבדקים לאיכות קולחין, שנועדה לשמש להשקיה בהיקף גדול כתחליף למים שפירים נוכח מצוקת המים במדינה, למגוון רחב מאד של גידולים חקלאיים.

ישעיהו בר אור: כל זאת, באופן שמבטיח את בריאות הציבור, מונע זיהום סביבתי וזיהום מי תהום ומפגעים סביבתיים אחרים כמו ריח.

ישעיהו בר אור: גם במקרים בהם אין אפשרות או צורך בהשקיה חקלאית, יש התייחסות מפורטת בתקנות לאפשרות להזרים את הקולחים לסביבה.

ישעיהו בר אור: התקנות עברו דרך ארוכה.

ישעיהו בר אור: הן מחליפות דרישות קודמות לאיכות מי קולחין שנקבעו על ידי משרד הבריאות בשנת 1992, הידועות בכינוי "תקנות עשרים שלושים".

ישעיהו בר אור: אלו תקנות שזמנן עבר, ונוצר צורך להחליף אותן.

ישעיהו בר אור: בשנת 2000 קיבלה הממשלה הצעה שהוגשה על ידי המשרד להגנת הסביבה ורשות המים לשורת אמצעים לשיפור מצב משק המים הישראלי.

ישעיהו בר אור: בהחלטת הממשלה דובר גם על כניסה לעידן ההתפלה בהיקפים גדולים של מאות מיליוני קוב.

ישעיהו בר אור: דובר גם על הרחבת היקף השימוש בקולחים – לרבות הקמת תשתיות כמו מתקני טיהור שפכים, וגם הקמת רשת מאגרי קולחים.

ישעיהו בר אור: חלק אינטגראלי מההחלטה היה הקמת צוות שנקרא "וועדת ענבר" על שם הסמנכ"ל דאז במשרד להגנת הסביבה.

ישעיהו בר אור: היו שותפים בצוות שורה ארוכה של משרדי ממשלה הנוגעים בדבר.

ישעיהו בר אור: החלטות ממשלה נוספות משנת 2005 נגעו לנושאים נוספים כמו מחיר הקולחים המטוהרים האיכותיים.

ישעיהו בר אור: החלטת ממשלה אחרת אימצה הצעה של וועדת משנה של "וועדת ענבר" שעסקה בערכים המרביים של מזהמים בקולחים שמיועדים להשקיה בלתי מוגבלת או לסילוק לסביבה.

ישעיהו בר אור: לאחר מכן נדרשה עבודה רבה מקצועית של משרדי ממשלה וגופים אחרים רבים מאוד על מנת להפוך את אותה הצעה פשטנית בעלת שלושים ושישה פרמטרים ושלושים ושישה ערכים מרביים להצעה מפורטת יותר העוסקת גם בתקנות.

ישעיהו בר אור: נושא מהותי הוא התייעצות עם המשרדים השונים האחרים.

דוד אזולאי: האם יש מדינות אחרות בעולם בהן משתמשים במים מותפלים לצרכים חקלאיים?

ישעיהו בר אור: במדינת ישראל קיים כבר עשרים וחמש שנים מערך מפותח וגדול שמטפל בשפכי גוש דן, הממוקם במערב ראשון לציון.

ישעיהו בר אור: אותם קולחים עוברים טיהור, לאחר מכן סינון, ומחלחלים למי התהום.

ישעיהו בר אור: לאחר שהייה שם במשך שנה, השאיבה מפיקה מים צלולים וחסרי ריח שעומדים בתקני איכות מי שתייה.

ישעיהו בר אור: כמובן שהמים לא מוזרמים כמי שתייה, אך הם עומדים באיכויות הנדרשות להשקיה חקלאית.

ישעיהו בר אור: בישראל אין התפלה של קולחים.

ישעיהו בר אור: גם בעולם כולו אין תהליכי התפלה של מי קולחים.

ישעיהו בר אור: יש מערכים ניסיוניים להתפלת קולחים.

ישעיהו בר אור: יש מתקנים קטנים בהם תהליכי הטיהור הטכנולוגיים דומים אך לא זהים להתפלה.

ישעיהו בר אור: כלומר, איכות הקולחים המופקת אינה זהה לאיכות המתקבלת מהתפלת מי ים.

ישעיהו בר אור: כיום לא מקובל להעביר קולחים להתפלה במתקנים שיש להם ערך יישומי.

ישעיהו בר אור: בעניין התיאום הבין-משרדי על התקנות, משרד הבריאות הוא שותף שלנו בהגשת התקנות.

ישעיהו בר אור: מעבר לכך, רשות המים ומשרד החקלאות נתנו את הסכמתם לתקנות.

ישעיהו בר אור: כן עשו משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי, וכן הלאה.

שלום גולדברגר: אני נציג משרד הבריאות, מהנדס ראשי לבריאות הסביבה במשרד.

שלום גולדברגר: אנו שותפים לדרך הגשת התקנות מתחילת התהליך.

שלום גולדברגר: משרד הבריאות אחראי מתוקף "תקנת בריאות העם" על איכות מים לשימושים שונים, כמו מי השתייה וגם על איכות מי הקולחין לשימושים שונים, וכאשר מדובר בהשקיה חקלאית יש לנו את הסכמות לקבוע את תקני האיכות.

שלום גולדברגר: כבר משנות השמונים משרד הבריאות פועל בנושא, למשל "כללי בריאות העם" משנת 1981 בנושא טיהור מי שופכין המיועדים להשקיה.

שלום גולדברגר: משנת 1992 ישנן תקנות לטיהור מתקני טיהור השפכים.

שלום גולדברגר: אני רוצה להבהיר שמדובר בשני סוגי תקנות – האחד מטיל את החובה לטיהור השפכים, והשני מטיל את החובה על המשתמש במי השפכים המטוהרים.

שלום גולדברגר: השימוש דורש קבלת היתר שנתי, חובות השימוש למשל מחייבות את בעל החלקה לקבל אישור השקיה לכל סוג מטע שברשותו.

שלום גולדברגר: אדם לא יכול להשתמש במי הקולחים ללא קבלת היתר ממשרד הבריאות.

שלום גולדברגר: כללי אותו היתר שימוש לא מופיעים בתקנות איכות מי הקולחים בהן אנחנו עוסקים היום.

שלום גולדברגר: מטבע הדברים, הידע הולך ומצטבר והיכולות גדלות, כולל היכולת הכלכלית לשאת בנטל.

שלום גולדברגר: התקנים המוצגים כאן היום מחמירים הרבה יותר מהתקנים שקיימים כיום במדינת ישראל.

שלום גולדברגר: אנו חושבים שיפה שעה אחת קודם לקדם את הנושא.

דוד אזולאי: אנו ניגש להקראת התקנון.

דוד אזולאי: אני מציע שנעבור על הנוסח המוסכם, ובסוף ההקראה מי שירצה יוכל להעיר.

תומר רוזנר: התקנות התקבלו בוועדת הפנים והגנת הסביבה בחודש יוני בשנת 2009 על ידי שר הבריאות וראש הממשלה והשר להגנת הסביבה.

תומר רוזנר: בעקבות קבלת אותו נוסח, שעורר צורך להבהרות רבות, צוות הוועדה קיים מספר רב של ישיבות עם כל הגורמים המעורבים, בראשם המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות.

תומר רוזנר: כל הגורמים המעורבים גילו נכונות רבה לקבל את ההערות שהוצגו, ויש לציין לטובה את שיתוף הפעולה בנושא מצד כל הגורמים המעורבים.

תומר רוזנר: בעקבות הישיבות שהתקיימו בין החודשים יולי ודצמבר אשתקד, גובש נוסח אחר מהנוסח המקורי, שאינו שונה במהותו מהנוסח המקורי.

תומר רוזנר: הנוסח המונח לפנינו מוסכם על כל גורמי הממשלה המעורבים, וייתכן שיועלו היום עוד הערות מפי גורמים שלא היו מעורבים בתיקונו.

תומר רוזנר: אני מציע שגברת ורד קינן תקריא את הנוסח מתחילתו עד סופו ואז נשמע את ההערות.

ורד קירן: " תקנות בריאות העם והמים (תקני איכות מי קולחין), התש"ע – 2010.

ורד קירן: בתוקף סמכויות שר הבריאות לפי סעיפים 62ב(ב) ו- 65א לפקודת בריאות העם, 1940 (להלן – הפקודה), בהתייעצות עם שר החקלאות וסעיף 10(א) לחוק רישוי עסקים, התשכ"ח – 1968 (להלן - חוק רישוי עסקים), וסמכויות השר להגנת הסביבה לפי סעיפים 20ד(א)(2) ו- 20יג(א) לחוק המים, התשי"ט –1959 (להלן - חוק המים), בהתייעצות עם מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, וסעיף 10א לחוק רישוי עסקים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן – חוק העונשין), אנו מתקינים תקנות אלה: מטרה: 1.

ורד קירן: מטרת תקנות אלה להגן על בריאות הציבור, למנוע זיהום מקורות מים משפכים ומי קולחין, לאפשר ניצול חוזר של מי קולחין כמקור מים, להגן על הסביבה, לרבות על מערכות אקולוגיות והמגוון הביולוגי, הקרקע וגידולים חקלאיים, והכול בין היתר באמצעות הטלת חיובים וקביעת הוראות בהתאם להוראות תקנות אלה.

ורד קירן: הגדרות: 2.

ורד קירן: בתקנות אלה - "אתרי האינטרנט" – אתרי האינטרנט של משרד הבריאות, של המשרד להגנת הסביבה ושל רשות המים; "דוגם מוסמך" - מי שעבר הכשרה לדיגום שפכים ומי קולחין והשתלמויות מעת לעת, במתכונת שהורו ממונה סביבה או ממונה בריאות; "דיגום חטף" – דיגום רגעי (grab sampling) על-פי הספר; "דיגום מורכב יומי" – דיגום, פרופורציונאלי לספיקת הקולחין, המתבצע על ידי איסוף דגימות, בתדירות של אחת לשעה לפחות, במשך 24 שעות רצופות, כאשר כל דגימה נאספת לכלי מקורר נפרד, ואשר בסיומו מצורפות הדגימות לכלי איסוף מקורר יחיד או כאשר איסוף כל הדגימות נעשה לכלי מקורר אחד;

ורד קירן: "ממונה סביבה" – עובד המשרד להגנת הסביבה שמונה על ידי המנהל הכללי של המשרד להגנת הסביבה לעניין תקנות אלה, כולן או מקצתן;

ורד קירן: "הספר" - המהדורה האחרונה של הספר Standard Methods for the Examination of Water and Wastewater, בעריכת ובהוצאת American Public Health Association, American Water Works Association, Water Environment Federation, שעותק ממנו מצוי בספריה לרפואה ציבורית ע"ש ד"ר זימן במשרד הבריאות, ירושלים, ובאגף מים ונחלים במשרד להגנת הסביבה, ירושלים, וזמין לעיון הציבור בשעות העבודה;

ורד קירן: "השקיה חקלאית" – השקיה חקלאית ללא מגבלות והשקיה חקלאית מוגבלת;

ורד קירן: "השקיה חקלאית מוגבלת" – השקיה למטרה חקלאית עם מגבלות על סוג הגידול החקלאי המושקה לפי סעיפים 5 ו-6 לכללי בריאות העם (טיהור מי שופכין המיועדים להשקיה), התשמ"א-1981;

ורד קירן: "יצרן שפכים גדול" – יצרן שפכים אשר עומס המזהמים בשפכיו, בכניסה למיתקן טיהור שפכים, גדול מעומס של 5,000 נפש או מ- 300 ק"ג צח"ב ליום ו- 500 ק"ג צח"כ ליום, בהתאם לדו"ח השנתי אשר הגיש לפי תקנה 12(ב), או לפי החלטת ממונה סביבה בהתייעצות עם ממונה בריאות אם לא הגיש דו"ח שנתי כאמור;

ורד קירן: "מי אספקה" – מים המסופקים ליצרן שפכים מכל מקור מים;

ורד קירן: "מיתקן טיהור שפכים" או "מט"ש" - מיתקן לטיפול בשפכים, לרבות כל מאגר שהחליטו עליו הממונים בהסכמת מנהל רשות המים, אמצעי, או תהליך טיפול נוסף, אשר מיועד להפחתת ריכוז המזהמים שבשפכים;

ורד קירן: "מט"ש קטן" - מט"ש שאליו נכנסת ספיקה יומית ממוצעת שוות ערך לעומס הקטן מעומס של 5,000 נפש או מ-300 ק"ג צח"ב ליום ו-500 ק"ג צח"כ ליום, בהתאם לדו"ח השנתי אשר הגיש לפי תקנה 12(ב), או לפי החלטת ממונה סביבה בהתייעצות עם ממונה בריאות אם לא הגיש דו"ח שנתי כאמור;

ורד קירן: "מעבדה מוכרת" - מעבדה שהכיר בה המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו, לביצוע בדיקות המנויות בתוספות ובתוספת החמישית, כולן או מקצתן;

ורד קירן: "מערכת ביוב" - מערכת המשמשת לאיסוף שפכים והזרמתם למתקן טיהור שפכים;

אחד מאלה: (1) בעל רישיון עסק, כמשמעותו בחוק רישוי עסקים, של מט"ש או מי שמוטלת עליו חובה לקבל רישיון כאמור;

אחד מאלה: "מפעל" - מי שמרחיק שפכים שלא באמצעות מערכת הביוב של רשות מקומית;

אחד מאלה: "ניטור" – לרבות דיגום, בדיקה, פענוח תוצאות ודיווח, לפי העניין;

אחד מאלה: "פרמטר" – חומר, אורגניזם או תכונה המשמשים מדד לאיכות שפכים או מי קולחין;

אחד מאלה: "צח"כ" - צריכת חמצן כימית כללית (COD);

אחד מאלה: "רשות המים" – הרשות הממשלתית למים ולביוב שהוקמה לפי סעיף 124יא לחוק המים

אחד מאלה: חובות יצרן שפכים: 3.

אחד מאלה: (ב) יצרן שפכים ימנע הזרמת שפכים למערכת הביוב אם איכות השפכים אינה מאפשרת למט"ש לטהר אותם לערכים לפי תקנות אלה.

אחד מאלה: חובות מפעיל: 4.

אחד מאלה: קולחין המיועדים להשקיה חקלאית ללא מגבלות – הערכים המפורטים בטור "השקיה חקלאית ללא מגבלות" שבתוספת הראשונה; הייתה ההשקיה החקלאית באזורים הנקובים בתוספת השנייה, לפי גבולותיהם כמסומן בתוספת הרביעית – הערכים המפורטים בתוספת השנייה לכל אזור, לפי העניין;

אחד מאלה: קולחין אשר אינם מיועדים להשקיה חקלאית –

אחד מאלה: במט"ש קטן – הערכים המפורטים בטור "האיכות הנדרשת להזרמה לנחלים" שבתוספת השלישית;

אחד מאלה: (ג) בלי לגרוע מחובותיו לפי תקנות משנה (א) ו- (ב), לא יזרים מפעיל קולחין ממט"ש, אם יש לו יסוד סביר להניח כי הקולחין עלולים לגרום זיהום של הסביבה, מקורות מים או סכנה לבריאות הציבור;

אחד מאלה: ערך הכלוריד לא יעלה על 80 מג"ל מעל ריכוזו שבמי האספקה;

אחד מאלה: ערך הנתרן לא יעלה על 60 מג"ל מעל ריכוזו שבמי האספקה.

אחד מאלה: (ה) על אף האמור בתקנת משנה (א), לא יהיה מפעיל אחראי לאיכות הקולחין, אם החריגה באיכות הקולחין הייתה לגבי ערכים הקבועים בתוספות הראשונה והשלישית בקבוצה ב' ו- ג' למעט: שמן מינראלי, חמצן מומס, pH וכלור, והוא הוכיח שלא ניתן לטפל בהם בטכניקה המיטבית הזמינה וכי עשה כל שביכולתו על מנת למנוע קליטת שפכים במט"ש, אשר הביאו לחריגה כאמור.

אחד מאלה: (א) מוקמת ועדת חריגים לעניין תקנות אלה, שחברים בה ממונה סביבה, ממונה בריאות ומנהל רשות המים.

אחד מאלה: דיוני הועדה יתקיימו בפומבי;

אחד מאלה: בדיוני הועדה ינוהל פרוטוקול אשר ישקף נאמנה את מהלך הדיון;

אחד מאלה: כל מסמך אשר יוגש לועדת החריגים וישמש אותה לצורך החלטתה יהיה פתוח לעיון הציבור;

אחד מאלה: בכל עניין אחר, יהיו סדרי עבודתה כפי שתקבע;

אחד מאלה: (ד) אי פרסום של הוראות ועדת חריגים בעניין החמרה או הקלת ערך או דו"חות באתרי האינטרנט, אין בו כדי לגרוע מחובת יצרן שפכים, מפעיל או משתמש במי קולחין, לפי העניין, לפעול כאמור בתקנות אלה.

אחד מאלה: (א) שוכנעה ועדת חריגים, לאחר שניתנה ליצרן שפכים ולמפעיל, לפי העניין, הזדמנות לטעון טענותיו, כי קיים חשש ממשי לזיהום מקורות מים או לפגיעה בבריאות הציבור או למפגע סביבתי, או לפגיעה בקרקע או בגידולים חקלאיים, ממי קולחין, אף שאיכותם אינה חורגת מהערכים המפורטים בתוספות, רשאית היא להורות על ערך מחמיר יותר לכל פרמטר, על הוספת פרמטרים או על ניטורם של פרמטרים נוספים במי הקולחין, ורשאית היא לתחום הוראתה בזמן ובתנאים.

אחד מאלה: (ג) על אף האמור בתוספת החמישית, רשאית וועדת החריגים, לתקופה ובתנאים שתורה, לבקשת יצרן שפכים או מפעיל או משיקולי בריאות הציבור, הגנה על הסביבה או שמירה על מקורות המים, לקבוע תדירות דיגום ובדיקה שונה מהאמור בה, בהתחשב בין היתר, בגודל מתקן טיהור השפכים והשימוש המיועד במי קולחין ורגישותו, אולם הקלה בדרישות במקרה של מי קולחין המסולקים בהשקיה חקלאית לא תינתן, אלא בהסכמת מנכ"ל חקלאות.

אחד מאלה: (א) על פי בקשה בכתב מנומקת של יצרן שפכים, מפעיל או משתמש במי קולחין, הנתמכת בחוות דעת מקצועית אשר נערכה על ידי מומחה בתחום הרלבנטי, רשאית ועדת החריגים, להתיר לתקופה שלא תעלה על חמש שנים, ליצרן שפכים ולמפעיל להזרים מי קולחין בערכים מקלים מן הערכים המפורטים בתוספות, ובלבד ששוכנעה כי ההקלה לא תגרום לזיהום מקורות מים, לפגיעה בבריאות הציבור או למפגע סביבתי או לפגיעה בקרקע או בגידולים חקלאיים; ועדת החריגים רשאית להתנות את ההיתר בתנאים.

אחד מאלה: (ג) על אף האמור בתקנה 4(ד), שוכנעה ועדת החריגים על פי בקשה מנומקת בכתב, הנתמכת בחוות דעת מקצועית אשר נערכה על ידי מומחה בתחום הרלבנטי, של יצרן שפכים, מפעיל או משתמש במי קולחין, כי יצרן שפכים נקט כל האמצעים המיטביים להקטנת ריכוזי מלחים בשפכים, ובין היתר לפי תקנות רישוי עסקים (ריכוזי מלחים בשפכים תעשייתיים) התשס"ג–2003, ותקנות המים (מניעת זיהום מים) (איסור הזרמת תמלחת למקורות מים) התשנ"ח–1998, רשאית הועדה להתיר לתקופה שלא תעלה על חמש שנים, הקלה בערכים המרביים והממוצעים של כלוריד ונתרן, ואולם במקרה שההקלה היא למי קולחין בעלי ריכוזים הגבוהים מהערך המרבי הממוצע של כלורידים או נתרן הקבועים בתוספות, אשר מסולקים בהשקיה חקלאית, טעונה ההקלה הסכמת מנכ"ל חקלאות.

אחד מאלה: (ה) יצרן השפכים ומפעיל, לפי העניין, יודיעו על החלטה על הקלה כאמור בתקנות משנה (א) ו- (ג) לספק מי קולחין ולמשתמש במי קולחין.

ספק מי קולחין: ינקוט בכל האמצעים הסבירים למניעת הרעה באיכות מי קולחין שברשותו;

ספק מי קולחין: מגבלות על סילוק מי קולחין: 9.

ספק מי קולחין: (א) בהשקיה חקלאית -

ספק מי קולחין: למשתמש במי קולחין יש הקצאה כדין לפי חוק המים.

ספק מי קולחין: (ג) בסילוק לכל מטרה כלכלית אחרת –

ספק מי קולחין: למפעיל ולמשתמש במי קולחין יש הקצאה כדין לפי חוק המים.

ספק מי קולחין: (א) יצרן שפכים יכין תוכנית לניטור ובקרה על איכות וכמות השפכים המוזרמים על ידו למט"ש ויגישה לאישור ממונה סביבה לא יאוחר מ-90 יום לפני התחלת הזרמת השפכים למט"ש, יבצעה ויעדכנה מעת לעת בהתאם לצורך, ואם אושרה בתנאים, יבצעה בכפוף לתנאים כאמור; תכנית של יצרן שפכים, תכלול הוראות לניטור ופיקוח, לפי העניין, על מזרימי שפכים למערכותיו ששפכיהם עלולים לגרום נזק לתהליך הטיפול בשפכים ולהשפיע על איכות מי הקולחין של המט"ש או הבוצה הנוצרת במט"ש.

ספק מי קולחין: (ג) לעניין תקנה זו, ייתן ממונה סביבה החלטתו בהתייעצות עם ממונה בריאות.

ספק מי קולחין: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), מפעיל מט"ש קטן שהקולחין שלו מיועדים להשקיה חקלאית ללא מגבלות, ינטר צח"ב ומוצקים מרחפים (TSS) בקולחין בתדירות הנדרשת ממט"ש גדול בחלק א' של התוספת החמישית.

ספק מי קולחין: (ד) מפעיל מט"ש גדול יתקין ויפעיל מכשירי ניטור רציפים, רשם ואוגר נתונים, אשר יפעלו בכל עת ואשר יעבירו נתונים מקוונים על כמות ואיכות מי קולחין אל יצרני השפכים אשר שפכיהם מטופלים באותו מט"ש.

ספק מי קולחין: ספיקה, ערך הגבה, עכירות, חמצן מומס, מוליכות חשמלית;

ספק מי קולחין: במט"ש שהקולחין שלו מוזרמים לנחל - גם ריכוז אמון במי הקולחין;

ספק מי קולחין: (ז) ממונה סביבה או ממונה בריאות רשאים לדרוש מיצרן שפכים או מפעיל מט"ש קטן, להתקין ולהפעיל מכשירי ניטור רציפים כאמור בתקנות משנה (ד) ו- (ה), כולם או חלקם, כדי למנוע פגיעה בבריאות הציבור, במקור מים או בסביבה.

ספק מי קולחין: (ט) בדיקות שתדירות ביצוע הדיגום לגביהן, על פי התוספת החמישית, היא פעם בשלושה חודשים או פרק זמן ארוך יותר, יבוצעו במעבדה מוכרת ומוסמכת בלתי תלויה ביצרן השפכים ובמפעיל.

ספק מי קולחין: (יא) ממונה בריאות, בהתייעצות עם ממונה סביבה, רשאי לקבוע את סוג מכשירי הניטור שיופעלו, את אופן הפעלתם, כיולם וכל הוראה אחרת הנוגעת להם.

ספק מי קולחין: (א) אחת לחודש, עד ליום 15 לכל חודש, ידווח מפעיל לממונים ולמנהל רשות המים על תוצאות הבדיקות שערך לפי הוראות תקנה 11, באופן שהורה ממונה סביבה בהתייעצות עם ממונה בריאות.

ספק מי קולחין: (ג) סולקו מי הקולחין בהשקיה חקלאית, יגישו יצרן שפכים ומפעיל דוחות כאמור בתקנה זו גם למנכ"ל חקלאות.

ספק מי קולחין: חריגה מהערכים הקבועים לפי תקנות אלה – יפעלו יצרן השפכים והמפעיל, לפי העניין, במהירות האפשרית למניעת המשך החריגה או הישנותה, ינטרו את איכות מי הקולחין לפי הנחיות ממונה בריאות או ממונה סביבה, לפי העניין, ויטפלו בהם עד הגיעם לערכים הקבועים לפי תקנות אלה;

ספק מי קולחין: (ה) הממונים רשאים לדרוש מיצרן שפכים וממפעיל לדווח להם לפי הוראות תקנת משנה (ד)(2), לעניין פרמטרים נוספים על אלה המנויים באותה תקנת משנה.

ספק מי קולחין: (ז) יצרן שפכים ומפעיל, לפי העניין, יפרסמו באתרי האינטרנט שלהם או בדרך אחרת עליה יורו הממונים, וכן יעמידו לעיון הציבור במשרדיהם:

ספק מי קולחין: תוצאות הדיגום והבדיקות שבוצעו בהתאם לתקנה 11;

ספק מי קולחין: רישום תוצאות ומסירת מידע לממונים: 13.

ספק מי קולחין: שמירת דינים: 14.

ספק מי קולחין: סייג לתחולה: 15.

ספק מי קולחין: עונשין: 16.

ספק מי קולחין: סעיף העונשין נמחק.

ספק מי קולחין: (א) תחילתן של תקנות אלה, תשעים ימים מיום פרסומן.

ספק מי קולחין: ביטול: 18.

ספק מי קולחין: הוראות מעבר: 19.

ספק מי קולחין: מט"ש קטן המצוי באגני ההיקוות של הכינרת, הירקון או הקישון, כהגדרתם בתוספת הרביעית – יעמוד בהוראות תקנה 4 בתוך חמש שנים מיום פרסומן של תקנות אלה;

ספק מי קולחין: (א) המסלק קולחין להשקיה חקלאית - יעמוד בערכים של "השקיה חקלאית מוגבלת" או "השקיה חקלאית ללא מגבלות", בהתאם להוראות תקנה 4, לפי העניין – בתוך חמש שנים מיום פרסומן של תקנות אלה;

ספק מי קולחין: מט"ש גדול המופיע בטור ב' שבתוספת השישית – יעמוד בהוראות תקנה 4, לפי העניין, במועד הנקוב בתוספת השישית.

ספק מי קולחין: (א) המסלק קולחין להשקיה חקלאית - יעמוד בהוראות תקנה 4, לפי העניין – במועד הנקוב בתוספת השישית;

ספק מי קולחין: (ב) על אף האמור בתקנה 18, בתקופה שעד יום התחולה של תקנות אלה כאמור בתקנת משנה (א), לפי העניין, תהיה איכות מי הקולחין לפי רישיונות, היתרים והקצאות שהוצאו לפי כל דין לרבות תקנות בריאות העם (קביעת תקנים למי שפכים), התשנ"ב-1992 ובכפוף לתנאים הקבועים בהם וכפי שייקבעו בהם מזמן לזמן, בהתאם להחלטות ועדת החריגים.

ספק מי קולחין: (ד) יצרן שפכים אשר ביום תחילתן של תקנות אלה הזרים שפכיו למט"ש יגיש תוכנית כאמור בתקנה 10, תוך 90 ימים מיום תחילתן של תקנות אלה.

ספק מי קולחין: ".

תומר רוזנר: יש לי מספר הערות קצרות מקדימות.

תומר רוזנר: בהגרת "מנהל רשות המים" – במקום "מי מטעמו", צריך להופיע "או עובד רשות המים שהוא הסמיך לעניין זה".

תומר רוזנר: למטרת הבהרה, עמדתנו לא מתייחסת לשאלת תחילה והוראות מעבר, זהו נושא משפטי שאין תפקידנו לתת עליו את הדעת.

דוד אזולאי: האם מט"ש נחשב לעסק שדורש רישוי?

תומר רוזנר: כן, למעט אם המט"ש שייך לרשות מקומית.

דב חנין: אני רוצה לפתוח בברכות לאנשי הממשלה, במקרה זה המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות, וברכות והערכה לצוות המקצועי המשפטי של הוועדה על העבודה הרבה שנעשתה.

דב חנין: אני מכיר את התהליך ואכן זהו יום חשוב בו התקנות מגיעות לאישור, וטוב מאוחר מאשר אף פעם.

דב חנין: הערה ראשונה מתייחסת לוועדת החריגים.

דב חנין: מכיוון שבמדינת ישראל לפעמים החריג הוא הנורמה והנורמה היא החריג, וועדת חריגים היא מצד אחד מסגרת שצריכה להיעשות, אבל מצד שני יש לעשות זאת בצורה שקולה, זהירה ומאוזנת.

דב חנין: הצעתי היא להכניס תיקונים נקודתיים לוועדת החריגים כדי להבטיח פעולה מאוזנת ונכונה כזו.

דב חנין: ראשית, אני מציע לאפשר זכות טיעון לציבור בכתב ובעל פה בנוגע לבקשות הקלה מהערך שוועדת החריגים תקבל.

דב חנין: יש דוגמאות שונות לתהליכי שיתוף ציבור, כמו הליכי בנייה או חוקי אוויר נקי.

דב חנין: בנוסף, אני מבקש להתייחס גם להרכב וועדת החריגים.

דב חנין: בשנת 2002 אומץ בכנסת חוק ייצוג ארגונים סביבתיים בגופים ציבוריים, והצעתי היא שגם בוועדת החריגים ייכלל נציג של ארגונים סביבתיים שייבחר מתוך רשימה שתסופק על ידי הארגונים הסביבתיים עצמם.

דב חנין: הערה שלישית נוגעת ללוחות הזמנים.

דב חנין: היום אנו מציינים עשר שנים לעבודת וועדת "ענבר", ואני חושש שהמלצותיה לא יתממשו במציאות.

דב חנין: לוחות הזמנים המוצעים הם נדיבים מאוד, כלומר הזמן שהותר לממשש את ההמלצות רחוק מאוד מהזמן בו גובשו אותן המלצות.

דב חנין: במדינה יש בעיה של זיהום מים ובעיה כללית של מים, ואנו לא יכולים להרשות לעצמנו פערי זמן שכאלו.

יורם תמרי: שמי יורם תמרי ואני מהתאחדות חקלאי ישראל.

יורם תמרי: אני רוצה להצטרף לברכות של חבר הכנסת דב חנין, כמי שהיה חבר בוועדת ענבר שהתחילה את עבודתה לפני עשור.

יורם תמרי: אחד הדברים שהקשו על עבודת הוועדה לקראת הסוף היה קביעת התעריף למים.

יורם תמרי: בתחילת ינואר בשנת 2010 השתנו לא רק תעריפי המים לצריכה ביתית אלא גם תעריפי מי הקולחין באיכות שניונית וגבוהה יותר, וניתן גם היתר לתשלום עבור חריגה ממכסות המים שהוקצו לחקלאים.

יורם תמרי: החקלאים רואים את העניין בחומרה ולא מבינים מדוע זה נעשה.

דוד אזולאי: זה לא המקום לעסוק בתעריפים אלו.

יורם תמרי: בכל אופן, אני רוצה להביא לידיעת חברי הוועדה ושאר הנוכחים, שיש לסלק את מי הקולחין מהמטרופולין בכל מחיר.

יורם תמרי: חריגה של צרכן מהצריכה המוקצבת ללא פגיעה בצרכן אחר לא צריכה להעלות תשלום נוסף, ואני אשמח אם העניין יובא לידיעת משרד החקלאות.

יורם תמרי: אני מבין שזהו לא המקום לדיון על התייקרות המים אך אני שואל היכן הוא המקום לדיון על הנושא.

יורם תמרי: לדעתי החקלאות מבצעת את סילוק מי הקולחים בצורה הטובה ביותר ויש להתייחס לכך.

דוד אזולאי: הוסב לתשומת ליבי שמועצת המים היא הגוף שקובע את מחירי המים.

דוד אזולאי: יתכן שיש צורך באישור וועדה אחרת, אך בכל מקרה הוועדה הנוכחית אינה הגוף הנכון לדיון בנושא.

זאב אחיפז: ברשותך, אני אענה לזה כשיתאפשר לי.

דוד אזולאי: בסדר גמור.

דוד אזולאי: זכות הדיבור ניתנת למוטי פלדלייט מארגון עובדי המים.

מוטי פלדלייט: לדעתי נעשתה פחות מידי התייעצות עם הצרכנים, לא רק חקלאיים אלא גם תעשייתיים כמו תחנות כוח, באשר לפרמטרים של איכות.

מוטי פלדלייט: חלק מהפרמטרים שיהיו מאושרים, למשל ריכוזי האמוניה, יקשו על השימוש העתידי במי הקולחים.

מוטי פלדלייט: רציתי בעיקר להתריע על הכנסת הקולחים למאגרים, קולחים שתכולת האמוניה שלהם עולה על 20-30 מ"ג לליטר, וכך לא יתאפשר טיפול במים באמצעות דגים, שהוא טיפול מאוד "ירוק" וידידותי לסביבה.

מוטי פלדלייט: לדעתנו הערכים של האמוניה היו צריכים להיות הרבה יותר נמוכים, לדוגמה שלא יעלו על 10 מ"ג לליטר.

נעמה אלעד: אני עורכת דין נעמה אלעד, נציגת ארגון "אדם טבע ודין".

נעמה אלעד: בשם הארגון אני רוצה לברך על קיום הדיון היום, שמעלה סוגיות קריטיות בנושא איכות הסביבה ומשק המים בישראל.

נעמה אלעד: אכן נראה כי נעשתה עבודה מקצועית מקיפה ורחבה.

נעמה אלעד: בנוסף, הוגש על ידנו בג"ץ בנושא בשנת 2005, בדרישה שהמלצותיה של וועדת ענבר שהוגשו בשנת 2000 ייושמו בתקנות.

נעמה אלעד: עדיין לא הוגשה פסיקה בעניין, אך בג"ץ מחכה שאותן תקנות יותקנו – וייכנסו לספר הדינים.

נעמה אלעד: ישנם שני היבטים בעייתיים שיש לשקול אותם בכובד ראש.

נעמה אלעד: ההיבט השני הוא נושא התחולה, כלומר כניסת התקנות לתוקף.

נעמה אלעד: יישום התקנות כפי שהן כתובות היום למעשה יידחה בעשרים שנים, שאם נחכה זמן כה רב, התקנים יהפכו ללא רלוונטיים עבור משק המים הישראלי.

נעמה אלעד: אנו ממליצים לקבוע מדרגים של תחולת התקנות לזמן מרבי של שלוש שנים בלבד.

דליה טל: שמי דליה טל, מעמותת "צלול" שמתמקדת בין השאר בנחלים, ועל כן אנו מברכים על הדיון ועל התקנות החדשות.

דליה טל: מנגד, גם אנחנו מוחים על עניין לוחות הזמנים.

דליה טל: ליישום תקנות וועדת ענבר מדובר בעלות של שבע מאות וחמישים מליון שקלים, וזהו סכום שמדינת ישראל יכולה לעמוד בו בפרק זמן הרבה יותר קצר מעשרים או עשר שנים.

אלון זסק: אני סבור שמדובר בחמישים מליון מטר מעוקב, ולא מאה ועשרים כפי שנטען על ידי גברת דליה טל.

דליה טל: גם אם מדובר בחמישים מיליון מטר מעוקב מים, ולא במאה ועשרים, זהו עדיין סכום לא מבוטל.

דליה טל: לא מדובר במים אלא במי קולחים ברמת טיהור נמוכה מאוד, שיש להעמידם בתקנות וועדת ענבר.

דליה טל: אם כבר נעשה מהלך כה גדול, מן הראוי לטפל לא רק במתקני טיהור שפכים אלא גם בבריכות הדגים המזהמות.

כפיר כהן: שמי עורך דין כפיר כהן, מהמרכז לשלטון המקומי, וגם אנחנו רוצים להצטרף להערה לסעיף 5.

כפיר כהן: אנו מבקשים שבשל חשיבות העניין ייכלל נציג ציבורי בוועדת החריגים.

קובי בר לב: אני נציג התאחדות התעשיינים.

קובי בר לב: ניכר שבתקנות הושקעה עבודה רבה, ויש לי כמה הערות לסדר.

קובי בר לב: ראשית, התקנות פורסמו באתר הוועדה ולא הובאו לידיעתנו, כלומר לא היינו שותפים להליך ההתדיינות שנעשה בימים האחרונים.

קובי בר לב: לדעתי כדאי היה שהנוסח יפורסם מספר ימים לפני קיום הדיון הנוכחי כדי שנוכל להתכונן כראוי.

תומר רוזנר: הנוסח אכן פורסם מספר ימים טרם קיום הדיון.

תומר רוזנר: הנוסח שהוקרא הוא הנוסח שפורסם.

קובי בר לב: הנוסח שנמצא כיום בפני הוועדה שונה מהנוסח שפורסם באתר הוועדה, למשל שינויים בהגדרת "מט"ש קטן" ו-"מט"ש גדול".

קובי בר לב: הערה אחרת מתייחסת לדבריו של חבר הכנסת חנין, לעניין השימוע.

קובי בר לב: תקנות מאוזנות צריכות להיות מאוזנות לשני הכיוונים.

קובי בר לב: אם יש אפשרות להגיש ערר על הקלה, צריכה להיות אפשרות להגיש ערעור על החמרה.

קובי בר לב: בנוסף, יש צורך בצירוף נציג יצרני שפכים ולא רק נציג ארגונים ציבוריים.

זאב אחיפז: שמי זאב אחיפז מרשות המים, וברצוני להגיד שהתקנות בנוסח החדש טרם עברו את מועצת רשות המים.

זאב אחיפז: השינויים תואמו איתנו, למעט נושא מהותי אחד של מעמד מועצת רשות המים בתקנות.

זאב אחיפז: בנוסח המקורי דובר על הסכמת מועצת רשות המים שהיא בעלת הסמכות לקביעת כללים בנושאים בהם התקנות עוסקות.

זאב אחיפז: לאחר השינויים, נובע כי אין צורך בהסכמה אלא בהתייעצות בלבד.

דוד אזולאי: אתם הייתם שותפים לדיונים לאורך כל השינויים.

זאב אחיפז: נכון מאוד, והעמדה שלנו בעניין הייתה עקבית לאורך כל הזמן.

זאב אחיפז: רשות המים היא זו בצריכה להתמודד עם שמירה על מקורות המים, ומצד שני צריכה לקבוע תעריפים לתאגידים שמכירים ברמת הטיפול בקולחים.

דוד אזולאי: התייעצות אכן מכירה בכך, ברמה המקצועית משרד הבריאות הוא הגורם המרכזי בהחלטה.

דוד אזולאי: לדעתי הוועדה הנוכחית לא צריכה להיות הגורם המכריע בשאלה זו, אך יש לשמוע את הערותיהם של המשרדים הנוספים.

זאב אחיפז: יש לי הערה נוספת, בעניין סעיף 12(ד), "דיווח ופרסום", יש צמצום של פרמטרים, ויש לבדוק שכל הפרמטרים שיכולים לגרום לכך שלא ניתן יהיה להשתמש במים יהיו כלולים במסגרת הדיווח למשתמש ומנהל רשות המים.

זאב אחיפז: על משרד הבריאות להגיד מה חסר, אך מדובר בנושאים כמו עכירות או חמצן מומס.

זאב אחיפז: בסעיף 12(ו), יש להודיע למשתמש ולמנהל רשות המים כדי שיוכל להיערך לטיפול בעניין.

זאב אחיפז: בעניין וועדת החריגים, היא וועדה שתעבוד בצורה אינטנסיבית בשנים הראשונות להקמתה, ויש לבדוק שאנו לא יוצרים וועדת שלא תוכל לתת מענה לסוגיות.

זאב אחיפז: בעניין בריכות הדגים, הנושא לא מוזנח אלא מטופל בדרכים אחרות.

דוד אזולאי: בריכות הדגים הן בכל זאת גורם מזהם, ואין נורמת טיפול מדויק בבריכות הדגים.

דב חנין: יש ליצור נורמות שגם בריכות הדגים צריכות לעמוד בהן, ואין להתיר החרגה כללית שמותירה את בריכות הדגים ללא השגחה.

שרה אלחנני: שמי שרה אלחנני, ואני מנהלת אגף איכות מים ברשות המים.

שרה אלחנני: אני רוצה להוסיף על דבריו של מר זאב אחיפז.

שרה אלחנני: הקולחים הם מקור מים חשוב לחקלאות, והאיכות כיום מגבילה את יכולת הניצול שלהם, לכן חשוב מאוד לקדם את התקנות.

שרה אלחנני: רשות המים הייתה שותפה לקידום התקנות, והתקבלה על ידנו גרסה שונה ממה שהוקראה כאן היום.

שרה אלחנני: הגרסה המוצעת היום, שעברה הרבה מאוד שינויים, חלקם מהותיים ביותר, עדיין לא עברה אישור מועצת רשות המים.

שרה אלחנני: נושא עקרוני נוסף הוא נושא של איכות נדרשת.

שרה אלחנני: בגרסה הקודמת, יצרן השפכים נדרש להגיע לאיכות להשקיה בלתי מוגבלת.

שרה אלחנני: בגרסה החדשה, נושא האיכות הנדרשת הפל ל-"איכות להזרמה לנחל".

שרה אלחנני: מדובר בסתירה של רוח חוק המים, שאוסר חד-משמעית על הזרמת קולחים וכל מזהם כלשהו לנחל, אלא אם כן שוכנע מנהל רשות המים שהפעולה נועדה לטיוב ולשיפור הנחל ללא סיכונו, ולתקופה מוגבלת של שנה.

שרה אלחנני: התקנות יוצרות סטנדרט חדש של הזרמת שפכים לנחלים.

שרה אלחנני: זוהי טעות מבחינה סביבתית ומבחינת עבירה על חוק המים.

שרה אלחנני: נקודה אחרונה בה אני רוצה לעסוק קשורה לנושא השימושים הנוספים.

שרה אלחנני: קולחים כיום משמשים לא רק להשקיה חקלאית אלא יש שימושים נוספים לקולחים שלא מופיעים בתקנות.

שרה אלחנני: בגרסה הקודמת אפשרנו לקבוע איכויות שונות ממה שכתוב בתקנות על פי השימושים.

שרה אלחנני: חברת החשמל, לדוגמה, משתמשת בקולחים לקירור תחת תנאים מסוימים.

דוד אזולאי: לאפשר שימושים נוספים, לא באמצעות וועדת החריגים?

שרה אלחנני: נכון, לאפשר שימושים נוספים על פי אישור ממנהל רשות המים ובהתייעצות עם משרד הבריאות.

שלום גולדברגר: לדעתי אין הבדל בין הנוסח הקודם והנוסח הזה.

שרה אלחנני: תקנה 7(ב) מהנוסח הקודם הושמטה לחלוטין בנוסח הנדון היום.

שרה אלחנני: על פי תקנה זו בנוסח המקורי: " אין באמור בתקנות אלה כדי לגרוע מסמכויות לפי כל דין לקבוע לגבי מי קולחים המיועדים למטרה כלכלית שאינה השקיה חקלאית, או למטרת חקלאות לפי חוק המים, איכות שונה מן האיכות שנקבעה בתקנות אלה, ובלבד שהתקיימו בהן תנאים אלה:

שרה אלחנני: ליצרן השפכים ולמשתמש במי קולחים יש הקצאה כין לפי חוק המים.

שרה אלחנני: ".

אלון זסק: זה מופיע בסעיף 9(ג).

זאב אחיפז: בכל מקרה, המקרה הזה הוא לא רלוונטי מפני שהתקנות הללו עוסקות באיכות קולחים ביציאה מהמט"ש.

זאב אחיפז: אין מט"ש שמשרת שימוש "אחר".

דוד אזולאי: בעניין וועדת החריגים ברצוני לשאול מי מכנס אותה ומי יושב הראש.

דוד אזולאי: דבר נוסף שלא מתקיים הוא ביצוע סנקציה כנגד אלו שאינם מבצעים את התקנות.

תומר רוזנר: בתחילה התייחסתי לכך שאי ציות מהווה עבירה פלילית, וזה מופיע גם בסעיף 16.

דוד אזולאי: אני מבקש לקבל תגובת המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות לנושאים שהועלו עד כה.

דוד אזולאי: הנושא הראשון הוא הוספת נציגים שונים לוועדת החריגים, נושא שני הוא קיצור לוחות הזמנים, נושא שלישי הוא החרגת בריכות הדגים, ונושא אחרון הוא האיכות הנדרשת של מי הקולחים לשימוש נוספים.

דוד אזולאי: לאחר מכן נשמע את תגובת היועץ המשפטי של הוועדה.

ישעיהו בר אור: כינוס וועדת החריגים הוא באחריות שר הבריאות והשר להגנת הסביבה, הם מחליטים בהתאמה על יושב הראש.

ישעיהו בר אור: עלתה הערה שייתכן שהשרים עצמם יכהנו ברוטציה כיושבי ראש.

דוד אזולאי: אני חושש שאם לא יקבעו כעת יושב ראש הוועדה לעולם לא תתכנס.

דוד אזולאי: בעניין זה יש לקבוע מיהו יושב הראש, ואם זה עניין השרים אני עומד על כך שהם יקבעו את זהות יושב הראש בהקדם.

ישעיהו בר אור: אני מרשה לעצמי לומר שההכרעה תהיה בידי השרים, שבשנה הראשונה יכהן שר הבריאות ולאחר מכן רוטציה לשר הגנת הסביבה.

דוד אזולאי: אני מבקש שתהיה הכרעה בעניין תוך שבועיים.

תומר רוזנר: ניתן להכריע בעניין כבר עכשיו.

תומר רוזנר: בכל שנה יכהן יושב ראש ממשרד אחר, הראשון יהיה ממשרד הבריאות ולאחריו מהמשרד להגנת הסביבה, וכל שנה יתחלפו לסירוגין.

ישעיהו בר אור: בעניין הרכב הוועדה, התקנות הן טכניות לעילא, ויש צורך במומחיות להבנתן לעומק.

ישעיהו בר אור: לא מדובר בוועדה שנדרשת בה שיתוף הציבור, זוהי וועדה טכנוקרטית במהותה.

ישעיהו בר אור: למשל, בוועדה כמו וועדת רישוי חומרי ההדברה תברואיים אין צורך בהשתתפות נציגי ארגונים כאלו ואחרים.

ישעיהו בר אור: אני מוכן לקבל את זכות הטיעון לכל אדם וזכות הפרסום והידיעה, אך יש לי בעיה עם הרחבת היקף הוועדה שיכולה לנטרל את פעולתה ולסרבל את עבודתה.

דוד אזולאי: אני מקבל את הדרישה לאי הרחבת הוועדה, אך בעוד שנה יש לבחון את תפקוד הוועדה ולהביאה לדיון חוזר לבחינת העניין.

ישעיהו בר אור: בעניין החרגת בריכות הדגים, עלתה בקשה מצד משרד החקלאות להחריג את העניין כדי שלא יעלה בעיני האדם הסביר רעיון שהדגים מגודלים במי קולחים.

ישעיהו בר אור: מקובל עלינו שיש להתייחס לבריכות הדגים, אך לא במסגרת תקנות אלו.

ישעיהו בר אור: אנו עובדים בשיתוף פעולה צמוד עם משרד החקלאות ומגדלי הדגים לקידום העניין באופן שלא יהווה מפגע סביבתי.

ישעיהו בר אור: כלומר לא מדובר במצב בו לא ניתנת תשומת לב לבריכות הדגים.

דב חנין: התקנות כן צריכות לעסוק בשאלה של אילו מים מוזרמים החוצה מבריכות הדגים.

ישעיהו בר אור: יש לבקש מהמשרדים הרלוונטיים הצעת תקנות לעניין תוך פרק זמן סביר.

אלון זקס: אנו נמצאים היום עם משרד החקלאות לקראת סיום פיילוט שבוחן אפשרות למתן ערכים, שאינם שונים בהרבה מתקנות ענבר, אך עם זאת, יש לזכור כי נושא תפעול הדגים שונה מטיפול במתקן שפכים.

אלון זקס: הפרוצדורה והקונספט הם שונים ברמת התפעול של הזרמת המים לסביבה רק בעונות החורף באיכויות כאלה ואחרות.

אלון זקס: ניתן לומר שמסגרת זמן של שנה יהיה ניתן לקבל את התקנות.

דוד אזולאי: אנחנו מבקשים שזה לא ייקח יותר מחצי שנה, אלא אם מתעוררות בעיות מיוחדות שמצריכות דחייה.

ישעיהו בר אור: הערה נוספת שארצה להתייחס אליה היא לגבי הבחנה בין "ממונה בריאות" ו-"ממונה סביבה".

ישעיהו בר אור: ההבחנה נעשתה היטב בנוסח המקורי ובנוסח הקיים.

ישעיהו בר אור: לגבי המשחתות שמזרימות מי קולחים לבריכות אידוי בשטח המפעל, ככל שצריך טיפול שימנע מטרדי ריח ומטרדים אחרים, יש תקנות אידוי ואגירה שמטפלות בעניין.

ישעיהו בר אור: משחתות אלו אכן פטורות מהתקנות ובלבד שיטפלו בשפכים כך שלא יגרמו מטרדי ריח.

קובי בר לב: כוונתי הייתה, שכל בריכת אידוי ואגירה שנכנסת תחת ההגדרה של תקנות אידוי ואגירה ומופעלת על פי החוק, תחרוג מהתקנות הללו.

ישעיהו בר אור: מבחינת לוחות הזמנים, אני חושב שלא נתייחס לזאת.

ישעיהו בר אור: לוחות הזמנים תלויים במשרדים השונים ונכתבו בשיתוף עימם.

דב חנין: אדוני, אני בהחלט חושב ששלוש שנים הן זמן סביר להשלמת התקנות.

שלום גולדברגר: משרד הבריאות מנסה לקדם את הדברים.

שלום גולדברגר: אנחנו לא נתנגד להקדמת לוח הזמנים.

נח הקר: שמי נח הקר ואני רפרנט משק המים באגף התקציבים, משרד האוצר.

נח הקר: אני רוצה להתייחס למה שאמר מר זאב אחיפז מרשות המים.

נח הקר: מדובר לא על תקציב אלא על הכרת עלויות בתעריף.

נח הקר: לכן, כשרשות המים החליטה על לוחות הזמנים ליישום התקנות, הם לקחו בחשבון היכן קריטי לבצע את השדרוגים הנדרשים, כפי שאמר מר אחיפז, כשהמטרה היא לבצע עם הזמן שינויים ושדרוגים בכל המקומות הרלוונטיים.

נח הקר: מדובר על יצירת עומס על תאגידי המים והביוב, לא רק ברמה הכספית של השדרוג, אלא גם ברמה של ביצוע.

ישעיהו בר אור: אני רוצה להתבטא בתור חבר מועצת המים.

ישעיהו בר אור: אני מכיר את נושא תעריפי תאגידי המים והביוב, שעומדים בערכים הקרובים לתקנון הנקבע על ידי התקנות הנידונות היום.

ישעיהו בר אור: האוצר עומד על כך שמשק המים יתנהל כמשק סגור, כלומר האוצר לא יסכים לתרום לתאגידים למתן טיפול ראשוני.

ישעיהו בר אור: תוספת העלות תהיה לצרכן הסופי, ולא תהיה גבוהה במיוחד.

ישעיהו בר אור: היום מחיר למטר קוב מיום כולל ביוב הוא סביב עשרה שקלים לקוב, והתוספת תהיה בסדר גודל של שלושים אגורות או קצת יותר.

נח הקר: משרד האוצר מכיר בעלויות הללו.

נח הקר: עם זאת, לא ניתן לקבל החלטה של צמצום לוחות הזמנים לשינויים אלו ללא לקיחה בחשבון של השינויים שצריכים להיעשות.

נח הקר: רשות המים הם גוף שלקח בחשבון בקביעת לוחות הזמנים גם את כלל התמונה הרחבה.

דב חנין: רשות המים תומכים לצמצום לוחות הזמנים לביצוע ההגנה על מאגרי המים בישראל.

נח הקר: בכל מקרה מדובר על מסה קריטית של מתקני טיהור שפכים שישודרגו תוך שנתיים.

נח הקר: לכן יותר מהותי לשמוע את עמדת רשות המים על היכולת התאגידים לבצע את השינויים ולא על היכולת לצמצם את לוח הזמנים מעשר שנים לחמש.

זאב אחיפז: אני מבקש להעמיד את הדברים על דיוקם.

זאב אחיפז: לא רשות המים היא שקבעה את לוחות הזמנים הללו, אלא צוות בין משרדי שכלל את משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות ורשות המים.

זאב אחיפז: נדמה לי שמשרד האוצר לא נכח בו.

זאב אחיפז: הרשימה מוסכמת מבחינת סדרי עדיפויות.

דב חנין: אדוני יושב הראש, אולי כדאי להפנות את הנושא לבדיקת הוועדה לחקירה ממלכתית, שתבחן את ההתנהלות הנינוחה מידי של חלק מהגורמים הרלוונטיים שמופקדים על משק המים לשאלת לוחות הזמנים ליישום תקנים שהוסכמו כבר בשנת 2003, כלומר כבר לפני שבע שנים.

תומר רוזנר: נמסר לנו שמרגע שהמלצות וועדת ענבר יצאו לאור בשנת 2003, כל המט"שים תוכננו לפיהן.

תומר רוזנר: אם זה לא נכון, יש בעיה עם הוראות המעבר.

תומר רוזנר: האם המט"שים שהוקמו בשנת 2003 אכן מתוכננות על פי הוראות ענבר?

דב חנין: אם כך, מצבנו הרבה יותר טוב ממה שחשבתי ועלינו רק לעגן זאת בתקנון.

זאב אחיפז: אני חייב להתייחס ולומר שכל המט"שים שמתוכננים לשדרוג עד עשר שנים מהיום הם במקומות ללא זיקה למקורות מים.

שרית כספי אורון: שמי שרית כספי אורון, ואני מדענית המים בארגון "אדם טבע ודין".

שרית כספי אורון: חוק המים מגדיר נחלים כמקורות מים, ויש חמש שנים למט"ש ירושלים-מזרח שמזרים לנחל קידרון.

שרית כספי אורון: בנוסף, סעיף 19(4)(ב), על פיו "המסלק קולחין לנחלים - יעמוד בערכים של "השקיה חקלאית ללא מגבלות" שבתוספת הראשונה ובתוספת השנייה, לפי העניין – במועד הנקוב בתוספת השישית, ובערכים לפי הוראות תקנה 4 – בתוך עשר שנים מיום פרסומן של תקנות אלה", הסעיף הופך את חמש השנים לעשר.

נעמה אלעד: אני רוצה להתייחס להיבט נציג ארגוני הסביבה בוועדה, ולהתייחס לדברים שהועלו על ידי המדען הראשי במשרד להגנת הסביבה, מר ישעיהו בר אור.

נעמה אלעד: הנושאים הטכנוקרטיים לכאורה שהוועדה עוסקת בהם, משליכים באופן ישיר על בריאות הציבור והסביבה.

נעמה אלעד: מעבר לכך, בארגוני הסביבה נמצאים אנשי מקצוע שיכולים לייצג את האינטרסים הציבוריים נאמנה.

נעמה אלעד: זאת ועוד, ישנן וועדות טכנוקרטיות אחרות בהן יושיבם נציגי סביבה.

יורם תמרי: אני רוצה לחזור לסעיף 7(ד), שכבר היום יש חריגה מהתקנות שמוצגות בו.

יורם תמרי: בתחילת ינואר העלו את תעריפי המים, ולכן רואים בהם ראויים לשימוש, אך לא כך באמת.

יורם תמרי: במליחות מעל 400 מ"ג מדובר בערך ששר הבריאות צריך לתת לו אישור מיוחד, ולמעשה כבר היום מדובר בחריגה מהערכים.

יורם תמרי: יש לשאול האם ניתן לעצור את הייקור כדי למנוע זרימה של אותם המים לקישון ולמפרץ חיפה.

דב חנין: בקריאה חוזרת של התקנות, יש התייחסות לנושא.

דב חנין: הקולחים לא נחשבים לקולחים לשימוש חקלאי בלתי מוגבל, ויש עליהם הנחה קבועה של תשעה אחוזים.

דב חנין: אני רוצה להציע ליושב הראש לפנות לשני השרים הרלוונטיים, השר להגנת הסביבה ושר הבריאות, ולבקש תשובה כבר בשבוע הקרוב בנושא הצעתנו לקיצור לוחות הזמנים מחמש שנים לשלוש ומעשר שנים לחמש כדי שהמערכת תיכנס לפעולה באופן מהיר יותר.

ישעיהו בר אור: התוצאה תהיה שהמהלך יגרום לעיכוב דווקא בביצוע.

דוד אזולאי: למעשה הדיון הסתיים, ומה שנשאר בוויכוח הוא נושא הזמן.

דוד אזולאי: הצעתי היא שבסיום הדיון היום נפנה פנייה של הוועדה לגורמי המשרדים הנוגעים בדבר למתן תשובה מקצועית לעניין לוחות הזמנים.

דוד אזולאי: תוך שבוע יתקיים דיון חוזר ונחליט בעניין אישור התקנות.

דוד אזולאי: דרך אגב, באשר להערה על שינוי נוסחים שפורסמו באתר האינטרנט של הוועדה – אני לא מקבל את ההערה.

רוני טלמור: שמי עורכת דין רוני טלמור ממשרד המשפטים.

רוני טלמור: העירה גברת אלחנני לגבי הנוסח המשפטי של הוועדה.

רוני טלמור: לצערי, אין מנוס מכך שיהיה מדובר ב-"התייעצות" ולא ב-"הסכמה", ויש לומר על כך שלושה דברים.

רוני טלמור: ראשית, ברמת ההנחיה המשפטית, בפתיח התקנות של נוסח ההסמכה לפי סעיף 20(ד) ו-20(יג) לחוק המים, התקנת התקנות היא בהתייעצות עם מועצת רשות המים ולא בהסכמתה.

רוני טלמור: דבר שני הוא הקושי העקרוני בכך שתקנות שמתקינים שרים יהיו בהסכמה להבדיל מהתייעצות, דבר שאינו מקובל מפאת מעמד השרים.

רוני טלמור: דבר אחרון הוא שהליך ההתייעצות הוא עמוק מאוד ויסודי ולכן אין הבדל פרקטי בינו לבין תהליך הסכמה.

רוני טלמור: בכל אופן, מדובר בתקנות שהפעלתן מסורבלת בלאו הכי ותלויה בהסכמת שני שרים, וגם מהסיבה הזו המתכונת כפי שהיא מופיעה בנוסח הנוכחי היא המתכונת הנכונה.

שרה אלחנני: הצעתי הייתה לעקוף את המכשול המשפטי, כלומר הצעה חלופית שמועצת הרשות תהיה בין מציעי התקנון.

תומר רוזנר: למועצת הרשות יש סמכות מקבילה על פי סעיף 124 לענייני קביעת תקנים, אך מועצת המים מתעלמת מהוראות סעיף קטן ב' לאותו סעיף, האומר שאין למועצת רשות המים סמכות כאשר מדובר בסמכות של שר הבריאות על פי פקודת בריאות העם.

רוני טלמור: אישור רשות המים לתקנות ניתן באופן עקרוני בכפוף לשינויים משפטיים ושינויי נוסח.

רוני טלמור: עניין ההסכמה לא הופיע בנוסח הראשון של התקנות, אלא הופיע רק לאחר מכן, ועקב טעות, יכול להיות שהייתה טעות שלנו, לא הערנו על כך שעניין ההסכמה הוא בלתי אפשרי.

שרה אלחנני: הייתה הערה נוספת שהערתי בנוגע לאיכות הנדרשת ולא קיבלתי מענה.

ישעיהו בר אור: אני מבקש לעשות סדר.

ישעיהו בר אור: התקנות התחילו מהזרמה לנחלים עד 2007.

ישעיהו בר אור: לפי דרישת רשות המים, העניין שונה ל"איכות נדרשת", מבחינה סמנטית בלבד.

תומר רוזנר: לא התייחסתם גם לנושא האמוניה.

ישעיהו בר אור: נושא האמוניה לשימושי מגדלי קירור הוא לא נושא בריאות ולא נושא הגנה על הסביבה אלא נושא הגנה על המשתמש.

תומר רוזנר: ומה לגבי הגדרת "מפעל"?

ישעיהו בר אור: בריכות אידוי ככל שהן בשטח המפעל יהיו פטורות מתחולת תקנות אלו כמו כל מתקן טיפול בשטח המפעל.

זאב אחיפז: יש לציין, שההערה על האמוניה התייחסה לשימוש בדגים לטובת טיפול באצות במאגרים, ולא נגעה למגדלי קירור.

זאב אחיפז: אנשי מקצוע רבים טוענים שכדאי להשאיר את רמת החנקן ולהוריד את רמת האמוניה.

זאב אחיפז: יש להוריד את האמוניה מעשרים וחמש לעשר.

ישעיהו בר אור: הדגים ניזוקים משימוש במים שיש בהם ריכוז אמוניה של שלוש.

ישעיהו בר אור: אין בידנו מידע מפורט על דגים ספציפיים וערך הסף של רמות אמוניה שהם יכולים לחיות בו.

שלום גולדברגר: יש הערות של ארגוני סביבתיים כגון ארגון "אדם, טבע ודין", שהועברו ליועץ המשפטי של הוועדה, מר תומר רוזנר, אבל לא הועברו אלינו.

שלום גולדברגר: בנוסף, לדעתנו, יש כמה טעויות של דברים שנשמטו שיש לתקן בנוסח הסופי של התקנון.

שלום גולדברגר: למשל, תוספת של בדיקת כלור.

תומר רוזנר: דרך אגב, כיוון שהנוסח המסוכם לא עבר הסכמת משרד המשפטים, אנו מבקשים את הסכמת הוועדה לאישור הנוסח בכפוף לשינויים נוספים שייעשו על ידי משרד המשפטים.

קובי בר לב: יש לחדד את עניין תחולת התקנות על הזרמת שפכים לבריכות אידוי מחוץ למפעל לשטח שהוא בבעלות המפעל.

מיכל גולדברג: אין צורך בשינוי נוסח התקנות כפי שהוא הומצא בפני הוועדה.

מיכל גולדברג: במקרים של הזרמה לבריכות אידוי מחוץ למפעל, יש תחולה של תקנות בריכות אידוי ואגירה.

תומר רוזנר: אבל בהגדרת "מפעל" נאמר כי מפעל הוא מי שמרחיק שפכים שלא באמצעות מערכת הביוב של רשות מקומית.

ישעיהו בר אור: הפתרון לאי המלחת הקולחין ופסילתם משימוש הוא שליחה לבריכת אידוי, אך לא מדובר בביטול הצורך לטפל בהם.

ישעיהו בר אור: לסיכום העניין נאמר כי מפעל שמרחיק קולחים לבריכה בשטח המפעל פטור מהתקנות, ואילו תמלוחות שנשלחות לבריכה מחוץ לשטח המפעל צריכות לעבור טיפול קדם כדי לעמוד בדרישות התקנות.

ישעיהו בר אור: את הנוסח אין צורך לשנות.

קובי בר לב: ומה לגבי הוספת סעיף עלויות שמאזנת בין תועלת לעלות?

אלון זקס: וועדה מקצועית לקחה לתשומת לבה את ה-BAT, כלומר הטכנולוגיה המיטבית הזמינה והישימה.

אלון זקס: ברור שניתן להתפיל את כל הקולחין לרמת מי שתייה, אבל מראש הוועדה המקצועית לקחה שיקולי עלות ותועלת בחשבון.

ישעיהו בר אור: יש להפריד בין התועלת הסביבתית והבריאותית לציבור כתוצאה מטיפול בשפכים עירוניים, לבין התועלת מטיפול בשפכי תעשייה.

ישעיהו בר אור: בעניין שפכים עירוניים, נעשתה הערכה של התועלת למשק הלאומי, בתיאום עם משרד האוצר על ידי משרד הייעוץ "פארטו" ומנכ"ל משרד הייעוץ מר דורון לביא.

ישעיהו בר אור: יחד עם זאת, וועדת החריגים בענייני מפעל תעשייתי תצטרך לקחת בחשבון גם את עניין הישימות הכלכלית של הדברים.

קובי בר לב: נכון שזוהי לא אחת ממטרות התקנות, אך זהו שיקול מאוד רלוונטי לקביעת התוספות לתקנות.

מיכל גולברג: אני רוצה להעיר שהשיקולים הכלכליים של עלות ותועלת הובאו בחשבון בזמן כתיבת התקנות, אך לא הועלו על הכתב מחוסר רלוונטיות.

מיכל גולברג: השתמשנו במונח "טכנולוגיה מיטבית זמינה", כלומר BAT, Best Available Technology, בסעיף 4, שעוסק בחובות המעפיל.

מיכל גולברג: אין לכך מקום בסעיף או במטרה, וגם לא תהיה לכך משמעות מבחינת מר בר לב.

מיכל גולברג: עמדתנו היא שאין צורך בהוספת סעיף או מטרה של חישובי עלות ותועלת.

דוד אזולאי: לסיכום הוועדה, ההחלטה בדבר לוחות הזמנים היא החלפת לוחות הזמנים בצורה שבמקומות בהם נכתבו חמש וארבע שנים להשלמת השיפורים יירשם שלוש שנים, במקומות בהם נכתב עשר שנים יירשם חמש שנים.

דוד אזולאי: כך השדרוגים ייערכו במדורג תוך שנתיים, תוך שלוש שנים ותוך חמש שנים.

ורד קירן: בעניין יושב ראש וועדת החריגים, "כיושב ראש הוועדה יכהן ממונה סביבה או ממונה בריאות לתקופת כהונה של שנה לסירוגין, יושב הראש הראשון יהיה ממונה בריאות".

תומר רוזנר: תקופת הזמן תהיה 21 ימים.

ורד קירן: בנוסף, בהחלטת וועדת הפנים, וועדת החריגים תוודח אחת לשנה על פעולותיה לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

ורד קירן: בנושא בריכות האידוי שבשטח המפעל, לא נדרש שינוי.

ורד קירן: בנוסף, עלתה בקשה לאשר את הנוסח שהובא בפנינו היום בכפוף לשינויים של משרד המשפטים.

דוד אזולאי: לפני הצבעה, אני רוצה להודות לצוות המשפטי של הוועדה שעשתה עבודה משפטית יוצאת מן הכלל.

דוד אזולאי: ההצבעה שתיערך מתייחסת לקבלת התקנות בכפוף לתיקונים שנאמרו על ידי גברת ורד קינן.

דוד אזולאי: בעד קבלת התקנות – רוב מוחלט

דוד אזולאי: התקנות נתקבלו.

דוד אזולאי: אני מודה לכל מי שנתן את ידו על מנת שנסיים את הדיון בתקנות.