ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 289, 2010-01-27 09:15

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: על סדר היום הצעת חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (תיקון מס' 11), התש"ע-2010.

משה גפני: למה במקור כתוב התשס"ח?

משה גפני: זה נמצא בוועדה מאז שנת תשס"ח?

דניאל רימון: זה עבר רציפות.

משה גפני: למה לא סיימו את זה בקדנציה הקודמת?

דניאל רימון: זה היה על הגבול והתחלף שר.

דניאל רימון: זה היה בין השמשות ולא משום טעם ענייני.

דניאל רימון: גם בוועדה זה נמצא הרבה חודשים.

משה גפני: גבירתי היועצת המשפטית, היכן אנחנו עומדים?

מירב תורג'מן: בדיון האחרון שהתקיים ביום שלישי שעבר הקראנו את סוף סעיף 29, מה שהיה סעיף 27 בנוסח הקודם.

מירב תורג'מן: נשאר לנו להקריא את סעיף 30, את התוספת.

דניאל רימון: יש לנו פרק שצריך לחזור אחורנית.

מירב תורג'מן: את התוספת ואת שלושת הסעיפים האחרונים.

מירב תורג'מן: בנוסף היו לנו שני סעיפים שהתבקשנו להגיע להסכמה לגבי הנוסח ואנחנו ישבנו עם הרשות לניירות ערך.

משה גפני: איזה סעיפים?

מירב תורג'מן: לגבי סעיף 38ג לעניין הפחתת הסכומים.

מירב תורג'מן: הרשות ביקשה למחוק את הסעיף מהנוסח.

מירב תורג'מן: הוא הופיע בנוסח המקורי, בהצעת החוק המקורית שעברה קריאה ראשונה.

מירב תורג'מן: עמוד 13.

מירב תורג'מן: הגענו להסכמה להשאיר את הסעיף.

מירב תורג'מן: בנוסף הם מבקשים להוסיף עוד איזשהו תיקון ולהסמיך את השר לקבוע את שיעורי ההפחתה המירביים, דבר שיאפשר לרשות להחליט באיזה שיעור להפחית את הקנסות.

משה גפני: תקריאי ונראה במה מדובר.

מירב תורג'מן: 22.

מירב תורג'מן: החלפת סעיף 38ג במקום סעיף 38ג לחוק העיקרי, יבוא: 38ג.

מירב תורג'מן: סכומים מופחתים (א) הרשות אינה רשאית להטיל קנס אזרחי הנמוך מהקנס האזרחי הקבוע בפרק זה, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).

מירב תורג'מן: זאת הבקשה שלהם.

משה גפני: מבחינתנו זה בסדר?

מירב תורג'מן: כן.

מירב תורג'מן: אנחנו הגענו להסכמה לגבי הנוסח הזה.

משה גפני: יש למישהו השגות על זה?

משה גפני: ממשיכים.

מירב תורג'מן: עניין נוסף, לגבי הסכומים המופחתים.

משה גפני: תאמרי לי באיזה מקום משום שלא הייתי בישיבה הקודמת.

מירב תורג'מן: זאת בקשה חדשה שלא הופיעה בנוסח המקורי ולא בנוסח שהונח בשבוע שעבר.

מירב תורג'מן: זה לא נמצא בנוסח הזה.

משה גפני: איפה רוצים להכניס את זה?

מירב תורג'מן: בסוף.

שמשון אלבק: אנחנו נסביר.

שמשון אלבק: בסוף אבל זה נוגע לאותו עניין.

דניאל רימון: אנחנו מבקשים שאחרי סעיף 31 להצעה יבוא סעיף 32 שכותרתו תהיה תיקון חוק ניירות ערך והוא יאמר שבחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.

משה גפני: למה נזכרתם בחוק ניירות ערך?

משה גפני: אנחנו לא עוסקים בחוק הזה.

דניאל רימון: אני אסביר.

דניאל רימון: זאת פשוט התאמה.

משה גפני: תעשו על כל החוקים.

דניאל רימון: "בסעיף 52יח(ג), במקום "ובשיעורים" יבוא "ובשיעורי הפחתה מירביים".

דניאל רימון: זאת התאמה.

דניאל רימון: יש סעיף מקביל לסעיף עליו דיברנו קודם בחוק הייעוץ, גם בחוק ניירות ערך, וכיוון שיש אי התאמה לשונית בין השניים, צריך לתקן.

משה גפני: לא איכפת לי, אבל למה נזכרתם בזה?

שמשון אלבק: אני אסביר.

שמשון אלבק: גם בדיון הקודם דיברנו על תיאום בין סעיפי החוק השונים שדנים בהפחתות ואנחנו רוצים להגיע לאותו מצב שאותו קובץ תקנות שיעסוק בהפחתות יאפשר הפחתות גם בקנסות שיוטלו על יועצים וגם בקנסות שיוטלו על תאגידים ציבוריים.

שמשון אלבק: לכן אנחנו מבקשים גם לעשות תיקון קטן בחוק ניירות ערך שיאפשר לנו שאותו קובץ תקנות יובא לוועדה בתוך מספר חודשים, יעסוק גם בהפחתות בחוק ניירות ערך.

שמשון אלבק: כרגע אנחנו לא יכולים לבצע הפחתה שיש עמה שיקול דעת אלא רק הפחתה על פי מחירון שייקבע מראש.

שמשון אלבק: כדי להגיע לתוצאות צודקות בהטלת עיצומים כספיים, צריך שיקול דעת.

שגית אפיק: גם לפי חוק השקעות משותפות בנאמנות, יש לכם אפשרות להטיל את הקנס אולם אין לכם אפשרות להפחית אותו.

שמשון אלבק: נכון.

שגית אפיק: השאלה היא למה לא לעשות שוב איזשהו הסדר רוחבי אם אתם כבר מנסים להסדיר את העניין הזה של הפחתת הסכומים.

שמשון אלבק: יש מגבלה לגבי כמה אנחנו יכולים לרכב על התיקון הזה.

שמשון אלבק: מכיוון שבחוק ניירות ערך יש בדיוק את אותו סעיף, כל מה שאנחנו רוצים לעשות זה לעשות תיקון שיאפשר לנו שיקול דעת.

משה גפני: יש עוד חוקים כאלה?

שמשון אלבק: יש.

שמשון אלבק: ודאי שיש.

שמשון אלבק: יש גם את חוק השקעות משותפות בנאמנות ושם צריך להוסיף את כל הסעיף כולו.

משה גפני: למה אתם לא עושים את זה גם שם?

שמשון אלבק: כי שם צריך להוסיף את כל הסעיף כולו ולכן רצינו לעשות את כל השינוי הזה בחוק אחר שנמצא כרגע לפני קריאה ראשונה.

משה גפני: יש בעיה משפטית עם זה?

מירב תורג'מן: לא.

מירב תורג'מן: באופן עקרוני אין בעיה משפטית.

משה גפני: יש מישהו שטוען נושא חדש?

משה גפני: בסדר.

דניאל רימון: הסעיף הזה בנוסחו בחוק ניירות ערך כבר קיבל את אישור ועדת השרים.

משה גפני: זה קריטי אצלכם?

משה גפני: זה לא הליך חקיקה תקין.

שמשון אלבק: זה הליך כראוי.

משה גפני: כן, אבל לא תקין.

מירב תורג'מן: השאלה אם יש סיבה לתקן רק בחוק ניירות ערך.

משה גפני: נזכרתם לתקן את זה עכשיו.

משה גפני: אם היינו מצביעים בישיבה הקודמת כמו שביקשתם, זה לא היה.

שמשון אלבק: אני מסכים, אבל אני אסביר.

שמשון אלבק: הוועדה באה בטענה נכונה ואמרה למה שלא נאפשר הפחתה.

שמשון אלבק: אמרנו בדיון הקודם שאנחנו לא רוצים לפגוע בכלל, אבל עכשיו באנו ואמרנו שנקרב את הכלל לסעיף הזה ולא הפוך.

שמשון אלבק: לכן לא נזכרנו עכשיו כי באנו בהתחלה בעמדה אחרת.

משה גפני: אם את לא מתנגדת, אפשר להוסיף את זה.

משה גפני: אתם באמת צריכים לעשות תיקון כוללני.

משה גפני: אני משתדל שהליך החקיקה יהיה לא רק ראוי אלא גם תקין.

משה גפני: זה לא בדיוק תקין אבל זה לא דבר קריטי.

דניאל רימון: הסעיף הזה כנוסחו, כפי שאנחנו מביאים אותו, קיבל אישור ועדת שרים לחקיקה.

משה גפני: ממש לא מעניין ולא קשור בכלל להליך החקיקה.

משה גפני: הרי מאשרים למשל את חוק התקציב ומגיעים לכאן אחרי כן השרים שהצביעו בעד ומבקשים שנשנה.

משה גפני: זאת אומרת, הליך החקיקה התקין הוא ועדת הכספים.

משה גפני: ועדת השרים לא רלוונטית בכלל להליך חקיקה תקין אלא היא רלוונטית לגבי דברים אחרים.

משה גפני: אני מדבר על הליך חקיקה פשוט שאנחנו מנהלים אותו בוועדה.

משה גפני: בסדר, לא חשוב, זה בסדר.

משה גפני: אם את לא מתנגדת, אני בעד.

מירב תורג'מן: עניין נוסף שהתבקשנו להגיע לגביו להסכמות הוא נושא מיקור החוץ וסמכויות הפיקוח.

מירב תורג'מן: אני חוזרת אחורה, לנושא השני שהתבקשנו להגיע עליו להסכמה והוא לעניין סעיף 19, מה שהיה סעיף 18, להסמיך את הרשות לניירות ערך לערוך מיקור חוץ של סמכויות הפיקוח.

מירב תורג'מן: עמוד 12.

מירב תורג'מן: הגענו להסכמה להשאיר את הנוסח אולם להוריד את המלים "ככל שהורה", בפסקה (ב).

מירב תורג'מן: המשמעות של מחיקת המלים "ככל שהורה" היא למעשה לחייב את יושב ראש הרשות לניירות ערך לקבוע הכשרה.

מירב תורג'מן: אני חוזרת להקראה ואנחנו בעמוד 15.

בועז רדי: אפשר לשאול שאלה לגבי הסעיף הזה?

משה גפני: בכל סעיף שאנחנו מסכמים כאן, אפשר להצביע ולבקש את רשות הדיבור.

משה גפני: בבקשה.

בועז רדי: הסעיף הזה של מיקור חוץ הוא סעיף שקיים היום בחוק או כל הרעיון של מיקור חוץ הוא חדש?

שרה קנדלר: חדש.

בועז רדי: אם כן, אם אני מבין נכון, המשמעות היא שרשות ניירות ערך תוכל לקחת משרדי חקירות לצורך העניין, באישור משטרת ישראל, ולהשתמש בהם לצורכי החוק.

בועז רדי: אני רוצה לדעת האם רשימת החברות האלה תפורסם כדי שגם לציבור תוכל להיות הערה.

בועז רדי: אני חושב שמן הראוי שאם עושים מיקור חוץ של סמכויות כל כך חשובות, מעבר למשטרת ישראל, גם לציבור תהיה יכולת להעיר לרשות.

בועז רדי: לרשות תהיה סמכות לקבוע, אבל הציבור ידע ובאותם שלושה חודשים שיש למשטרה, וגם לו תהיה אפשרות להעיר על אותם גורמים.

בועז רדי: זה לא דבר של מה בכך להכניס מיקור חוץ לסמכויות הרשות בדרך אגב בחקיקה, אם זה באמת נושא חדש.

שרה קנדלר: לא, זה לא נושא חדש.

בועז רדי: שאלתי אם זה נושא חדש ואמרתם לי כן.

שרה קנדלר: לא, זה לא נושא חדש.

שמשון אלבק: נושא מיקור החוץ איננו דבר חדש ואיננו נושא חדש ברשות ניירות ערך.

שמשון אלבק: רשות ניירות ערך שוכרת כבר שנים משרדי רואי חשבון פרטיים על מנת לבצע ביקורות ולהרחיב את יכולת הביקורת שלה גם בתאגידים וגם בקרנות.

שמשון אלבק: אנחנו עושים את זה כבר שנים ואין עם זה שום בעיה.

שמשון אלבק: אנחנו לא מכירים תלונות משמעותיות בעניין הזה או תלונות בכלל על העבודה שעושים אותם אנשים.

שמשון אלבק: הם עוברים הכשרה ברשות ואחר כך הולכים ועושים ביקורות.

שמשון אלבק: אני לא חושב שצריך מגבלות יותר מהמגבלות שקיימות כאן היום.

שמשון אלבק: גם המגבלות שיש כאן, אנחנו החמרנו יחסית למה שיש בחוק ניירות ערך ובחוק הקרנות.

שמשון אלבק: עמדת משרד המשפטים תומכת בעמדה הזאת ואנחנו לא רואים צורך להחמיר יותר מזה.

בועז רדי: אני שוב שואל.

בועז רדי: לפני רגע נאמר לי שזה דבר חדש ולא קיים.

בועז רדי: עכשיו אתם אומרים שזה קיים.

בועז רדי: האם זה קיים בחוק או שזה קיים כנוהג?

בועז רדי: אם זה קיים כנוהג ולא בחוק, זה משהו אחר.

מירב תורג'מן: זה לא קיים בפקודת חוק הייעוץ.

משה גפני: קודם אכן נשאלה שאלה לגבי הנושא הזה של מיקור חוץ ואני לא מבין מה פירוש המילה מיקור, אבל זה לא חשוב וזה לא נוגע לענייננו.

משה גפני: מה זה מיקור?

שמשון אלבק: אאוט סורסינג באנגלית.

משה גפני: מה פירוש המילה מיקור?

שמשון אלבק: מיקור, מקור חיצוני.

משה גפני: למה זה מקור חיצוני?

משה גפני: זאת חברה חיצונית.

משה גפני: מה זה מיקור?

שמשון אלבק: כך זה מכונה.

שמשון אלבק: העסקה של גורם פרטי.

משה גפני: את זה הבנתי.

משה גפני: את התוכן הבנתי, אבל שאלתי רק מה פירוש המילה מיקור?

שמשון אלבק: אני חושב שזה בא ממקור.

משה גפני: נשאלה כאן שאלה האם זה נעשה גם קודם.

שמשון אלבק: התשובה היא כן.

משה גפני: אז למה אנחנו מוסיפים את זה עכשיו כאן בחוק?

שמשון אלבק: אני אומר שוב שהתשובה היא כן לגבי חוק ניירות ערך ולגבי חוק השקעות משותפות בנאמנות קרנות.

שמשון אלבק: רשות ניירות ערך מפעילה את זה כבר שנים וכאן זה חדש.

משה גפני: ניסיתי לעזור לך אבל לא הצלחתי.

בועז רדי: שאלתי הראשונה הייתה אם זה חדש ואמרו לי כן.

שמשון אלבק: חדש בחוק הזה.

משה גפני: אפשר להמשיך.

משה גפני: משרד המשפטים, את יודעת לומר מה מקור המילה מיקור?

מרים אלוני: תרגום מאנגלית.

מרים אלוני: המילה מיקור חוץ לא מופיעה בנוסח החוק.

משה גפני: אני יודע שלא, אבל כל הזמן משתמשים במילה הזאת ולא בפעם הראשונה.

משה גפני: לכן רציתי לדעת.

דוד לביא: המילה סורס היא מקור.

דוד לביא: מיקור – מקור.

משה גפני: אסור להשתמש במילה חברה חיצונית כי זה נראה מאוד פשוט אלא צריך לומר מיקור כדי שיהיה תרגום מאנגלית.

מירב תורג'מן: אני חוזרת לעמוד 15 לסעיף 30 ואני אקריא את התוספת.

מירב תורג'מן: 30.

מירב תורג'מן: הוספת תוספת.

מירב תורג'מן: אחרי סעיף 49 לחוק העיקרי יבוא: "תוספת (ההגדרה "לקוח כשיר" שבסעיף 1) 1.

מירב תורג'מן: קרן להשקעות משותפות בנאמנות או מנהל קרן.

מירב תורג'מן: 2.

מירב תורג'מן: חברה מנהלת או קופת גמל כהגדרתה בחוק הפיקוח על קופות גמל.

מירב תורג'מן: 3.

מירב תורג'מן: מבטח.

מירב תורג'מן: 4.

מירב תורג'מן: תאגיד בנקאי ותאגיד עזר כמשמעותו בחוק הבנקאות (רישוי), למעט חברת שירותים משותפת.

מירב תורג'מן: 5.

מירב תורג'מן: בעל רשיון.

מירב תורג'מן: 6.

מירב תורג'מן: חבר בורסה.

מירב תורג'מן: 7.

מירב תורג'מן: חתם שמתקיימים בו תנאי הכשירות לפי סעיף 56(ג) לחוק ניירות ערך.

מירב תורג'מן: 8.

מירב תורג'מן: תאגיד, למעט תאגיד שהתאגד למטרת קבלת שירות של ייעוץ השקעות, שיווק השקעות או ניהול תיקי השקעות, שההון העצמי שלו עולה על 50 מיליון שקלים חדשים.

מירב תורג'מן: בפסקה זו, "הון עצמי" – לרבות לפי כללי חשבונאות זרים, תקני חשבונאות בין לאומיים, וכללי חשבונאות מקובלים בארצות הברית כהגדרתם לפי סעיפים 17(ב)(1) ו-36 לחוק ניירות ערך.

מירב תורג'מן: 9.

מירב תורג'מן: יחיד שמתקיימים בו שניים מאלה ואשר נתן מראש הסכמתו בכתב לכך שייחשב כלקוח כשיר לעניין חוק זה: (1) השווי הכולל של מזומנים, פיקדונות, נכסים פיננסיים וניירות ערך כהגדרתם בסעיף 52 לחוק ניירות ערך, שבבעלותו, עולה על סכום של 12 מיליון שקלים חדשים.

מירב תורג'מן: (2) הוא בעל מומחיות וכישורים בתחום שוק ההון או הועסק לפחות שנה בתפקיד מקצועי שדורש מומחיות בשוק ההון.

מירב תורג'מן: (3) ביצע לפחות 30 עסקאות בכל רבעון במשך ארבעת הרבעונים האחרונים.

מירב תורג'מן: לעניין זה, "עסקה" - למעט עסקה שבוצעה על ידי מנהל תיקים בעבור יחיד הקשור עמו בהסכם לניהול תיק השקעות.

מירב תורג'מן: 10.

מירב תורג'מן: תאגיד הנמצא בבעלות מלאה של משקיעים המנויים בתוספת זו.

מירב תורג'מן: 11.

מירב תורג'מן: תאגיד שהתאגד מחוץ לישראל שמאפייני הפעילות שלו דומים לאלה של תאגיד המנוי בתוספת זו.

משה גפני: אתם הסכמתם להוריד את הסכום מ-15 מיליון ל-12 מיליון.

שמשון אלבק: כן.

משה גפני: למה עיגלתם את הפירוט ל-30 עסקאות?

משה גפני: אם אנחנו נשאיר את זה ב-15 מיליון, לא תשנו כלום?

שמשון אלבק: נשאיר בצורה המקורית של זה?

שמשון אלבק: אני אומר לאדוני מה היה השיקול של ה-30 עסקאות ואדוני יחליט בעצמו.

משה גפני: כמה היה במקור?

מירב תורג'מן: 10.

שמשון אלבק: מספיק שאדם חוסך לילדיו ומספיק שיש לאדם שלושה ילדים והוא חוסך לכל אחד בקרן נאמנות, והוא מפקיד כל חודש 300 שקלים לקרן הנאמנות הזאת.

שמשון אלבק: אלה שלוש פעולות.

שמשון אלבק: אם הוא עושה את זה במשך שלושה חודשים, אלה תשע פעולות.

שמשון אלבק: אין לו שום קשר לשוק ההון והוא לא משקיע מתוחכם והוא לא משקיע סביר.

שמשון אלבק: לכן מדובר ב-30.

משה גפני: בסדר.

רן ונגרקו: הרשות למעשה לא מציעה שום דבר חדש.

רן ונגרקו: היא בעצמה מודה בתזכיר החוק שהיא מאמצת הסדר שקיים באירופה וזה לא משהו חדש אלא זה משהו שרץ כבר כמה שנים טובות באירופה והסכומים שם ורף הפעולה הם דברים שונים לגמרי.

רן ונגרקו: לדוגמה, הסכום, במקום מה שהם התחילו אתו, עם 15 מיליון שקלים, באירופה הוא חצי מיליון אירו שזה קצת מעל 2 מיליון שקלים.

רן ונגרקו: 30 פעולות כאן, 10 פעולות שם.

רן ונגרקו: יש לי כאן מישהו שהוא מהשטח, מהמקצוענים בבנקים, ואפשר לומר מי באמת עושה את הפעולות האלה, את 30 הפעולות האלה.

גדי נוימן: אני מבנק דיסקונט.

גדי נוימן: אני חושב שצירוף ההגדרה והצורך בהתקיימות שניים מתוך שלושה תנאים יביא לכך שלמעשה כמעט ולא יהיו לקוחות שיענו על ההגדרה הזאת, שגם הוא עם עושר פיננסי כל כך גדול ומבצע כל כך הרבה פעולות.

גדי נוימן: אני מכיר בודדים, אפשר לספור אותם על כף יד אחת שהם גם וגם, כי לקוח שהוא בעל עושר פיננסי כל כך גדול, לא נוהג לבצע פעולה כל יומיים.

גדי נוימן: בפועל יש כאן כל יומיים ביצוע עסקה בניירות ערך כי יש כ-20 ימי מסחר בחודש.

גדי נוימן: זה אומר כל יומיים לבצע עסקה.

גדי נוימן: אני חושב שההגדרה החדשה עוד יותר מצמצמת את כמות הלקוחות לעומת ההגדרה הקודמת.

גדי נוימן: אני כן מסכים עם מה שאמר כרגע רן, שצריך ללכת לכיוון ההגדרה המקובלת בעולם, ואם לא חצי מיליון אירו, אז המקבילה הישראלית למיליון דולר, שהיא כ-4 מיליון שקלים, וכן לחזור לעשר עסקאות.

גדי נוימן: העירו לי כאן גם לגבי המילה "בממוצע".

גדי נוימן: כלומר, בעבר אלה היו 10 עסקאות בממוצע והיום אלה 30 עסקאות.

גדי נוימן: זה אומר שמספיק שרבע

גדי נוימן: ון אחד במהלך השנה האחרונה הוא לא בדיוק פעל כמו שהוא נוהג לפעול, אותו לקוח, הוא כבר יורד מההגדרה.

גדי נוימן: אי אפשר בכל רבעון להכניס ולהוציא לקוח מתוך הגדרה.

משה גפני: אומרים שמספיק שאתה מפקיד 300 שקלים בחשבון, זאת נקראת עסקה.

גדי נוימן: נכון, אבל הלקוח צריך להצהיר על כך שהוא כשיר.

שמשון אלבק: קרנות נאמנות לצורך העניין, שזאת השקעה.

משה גפני: עושים אותה באופן די תכוף.

עידית גילאור: עסקה היא לא רק על 300 שקלים בחשבון, אלא עסקה היא רק עסקה בנייר ערך או בנכס פיננסי.

שמשון אלבק: אמרתי.

שמשון אלבק: קרן נאמנות.

עידית גילאור: זה יכול ליצור מניפולציה מלאכותית במספר העסקאות.

עידית גילאור: כיוון שזה רף מאוד גבוה, לעשות 30 עסקאות, אתה בעצם תכריח לקוחות להגיע לרף הזה.

בועז רדי: אפשר לפתור את הבעיה שהעלה היועץ המשפטי של הרשות על ידי זה שכמו שהחרגנו את הפעולות שמבצע מנהל התיקים, אפשר להחריג את הוראות הקבע על הדברים עליהם מדבר שוני.

בועז רדי: אפשר להחריג את זה ואז באמת להתייחס לעסקאות באמת שמבצע הלקוח הזה ולא הוראות קבע לילדים שלו ודברים כאלה.

בועז רדי: אנחנו לא מעונינים שזה יהיה בפנים.

גדי נוימן: אנחנו מכירים את התקנה מ-2008 של עסקי לקוח.

גדי נוימן: אנחנו נתקלים במקרים בהם הלקוחות לא מעונינים לעבור את שבעת מדורי הגיהינום – וזה בכל הבנקים – כדי להגיע ליועץ.

גדי נוימן: אנחנו כן מעונינים שהם יגיעו, אבל בהגדרות האלה יהיו בודדים.

משה גפני: אני רוצה שתסביר גם לי.

משה גפני: מה שאני הבנתי, אני לא מכיר כי לא הייתי כאן בישיבה הקודמת, שבמקום שאתה תעשה עסקה, כל עסקה, שהיא תיחשב לצורך העניין הזה כעסקה, כולל ה-300 שקלים שמפקידים או בקרן נאמנות או בחשבון בשביל הילד, תגדיר עסקה, תצמצם את זה לעשר עסקאות, אבל תגדיר מהי עסקה.

משה גפני: לא 300 שקלים שמפקידים בקרן נאמנות אלא שהעסקה תהיה דבר נורמלי.

משה גפני: אני מבין שזאת הטענה.

משה גפני: הדבר הנוסף הוא שאם אתה הולך ל-12 מיליון, שזה באמת הסכמה שלכם בעקבות הבקשה שלי, אמרתם שתורידו את זה ל-12 מיליון, והשאלה אם זה לא סכום גבוה מדיי.

משה גפני: אני הסכמתי ל-12 מיליון שקלים.

משה גפני: דיברתם אתי ואני הסכמתי.

משה גפני: ירדתם מ-15 מיליון ל-12 מיליון, אבל בוא נחשוב שוב ביחד, האם הרצון שלכם לקבוע גם מספר עסקאות גדול וגם לשים סכום כזה, האם בסופו של דבר זה לא יחטיא את המטרה.

שמשון אלבק: אני אסביר מה התכלית של הסעיף הזה.

שמשון אלבק: התכלית של הסעיף הזה היא לפטור לקוחות שהם לקוחות מתוחכמים או בעלי הון עצמי גדול מהחובה להתייעץ.

שמשון אלבק: זה לא שהלקוחות האלה לא יכולים לבצע עסקאות בשוק ההון אלא כל האינטרס של המוסדות הפיננסיים כאן הוא שהם לא יצטרכו להציב מולם יועץ השקעות כשיר, שקיבל רשיון מרשות ניירות ערך, אלא יוכלו להציב מולם גם אדם שאין לו רשיון כזה.

שמשון אלבק: זה כל העניין כרגע ועל זה אנחנו מדברים.

שמשון אלבק: זאת אומרת, אותו אדם שיש לו רק 10 מיליון שקלים ושהוא לא מבין בשוק ההון, יוכל עדיין לבצע כמה עסקאות שהוא רוצה בשוק ההון אבל כאשר הוא ירצה להתייעץ מול הבנקאי, הבנקאי יצטרך להציב מולו יועץ.

שמשון אלבק: מדובר כאן לא בעניין כזה גדול.

שמשון אלבק: יותר מזה, וזה בדיוק מה שעלה כאן כרגע ונאמר, הם לא רוצים שהלקוח יצטרך להציג את פרטיו בפני הבנק וגם את הצרכים הפיננסיים שלו.

שמשון אלבק: זה גורם לכך שהמוסד הבנקאי נחשף פחות מכיוון שכאשר הלקוח בא ואומר שהוא צריך את זה להשקעות שמרניות והוא עלול להציע לו משהו אחר, אז הוא נחשף.

שמשון אלבק: כאשר הוא לא אומר לו מה הוא צריך, הוא לא נחשף.

שמשון אלבק: לכן, אם הרצון להנמיך את הרף כאן הוא על מנת שהלקוח לא יצטרך להציג בפני הבנקאי מה הצרכים שלו, חבל מאוד.

משה גפני: מי שיש לו 10 מיליון, אתה גם חושב שצריך שהוא יהיה כאן?

שמשון אלבק: לגבי ה-10 מיליון.

שמשון אלבק: אנחנו הרי לא יודעים אם זה 10 או 12 כי זה מספר שרירותי.

שמשון אלבק: באנו ואמרנו שאנחנו כרגע מכניסים – זה חדש ולא היו עד עכשיו תנאי כשירות כאלה – בזהירות ובשמרנות.

שמשון אלבק: אם העסק הזה יעבוד נכון שנה-שנתיים, נראה שזה עובד טוב, ננמיך את הרף כמו שעשו באירופה, אבל באירופה הנמכת הרף היא לא כל כך נקייה כמו שאמרו.

שמשון אלבק: אמרו חצי מיליון אירו, יכול להיות, אבל לעומת זאת מדובר בכל פעולה שהיא מינימום אלף אירו כפעולה.

רן ונגרקו: אנחנו מוכנים אפילו 10,000 שקלים.

שמשון אלבק: אני יודע מה אתם מוכנים.

שמשון אלבק: אנחנו מציעים ללכת במתווה הזה כרגע כי כל מתווה אחר יצריך מבחינת האכיפה והבקרות דבר הרבה יותר מורכב, אם זאת הוראת קבע או לא הוראת קבע, אם זאת הוראת קבע קיימת וכולי.

שמשון אלבק: לגבי ממוצעים, לי זה לא משנה אם יהיה ממוצע או לא יהיה ממוצע, ה-30 פעולות, כדי שלא ייפול ב-31 או ב-29 ולא על זה ניבנה.

שמשון אלבק: אין בעיה להוסיף ממוצע, אבל אני חושב שמעבר לזה, המתווה הזה הוא סביר.

משה גפני: מה זאת אומרת ממוצע?

שמשון אלבק: הם טענו שביצע לפחות 30 עסקאות, שאפשר יהיה לומר שזה יהיה בממוצע.

שמשון אלבק: אם רוצים להוסיף ממוצע, אפשר להוסיף.

שמשון אלבק: נריץ את זה שנה-שנתיים, נראה איך שזה, ואם יהיה צורך, נרחיב.

בועז רדי: אדוני העלה רעיון שאני חושב שהוא רעיון נכון וכדאי לבחון אותו קצת יותר לעומק.

בועז רדי: גם שוני בעצמו אמר לגבי מה שקורה באירופה, שזה אולי חצי מיליון אירו אבל כל פעולה מוגדרת בסכום מסוים.

בועז רדי: יש כאן ניגוד.

בועז רדי: אני כאן אומר את דעתי האישית ואני אולי לא מייצג את הארגון שאני עובד בו.

בועז רדי: אם מותר לי, אני חושב שההערה לגבי העלאה מ-10 עסקאות, כי כל 100 שקלים בקרן נאמנות שקלית, מוכר לי הטיעון הזה ואני מסכים אתו במאה אחוזים.

בועז רדי: מצד שני צריך גם להקשיב למה שנאמר כאן על ידי בנק דיסקונט, שיש אנשים שפעילים בשוק ההון, אבל אם הם לא יעשו פעולה בממוצע, פעולה פעם ביומיים, למרות שהם יכולים להיות מומחים לשוק ההון, הם לא יוגדרו.

בועז רדי: איך אפשר לרבע את המעגל הזה?

בועז רדי: בדרך מאוד פשוטה, שלא אנחנו חשבנו עליה אלא אדוני חשב עליה.

בועז רדי: להגדיר רף מינימלי.

בועז רדי: אני חושב שלפני שפוסקים שזה מאוד קשה, הרי אתם יודעים היטב שאנחנו מקפידים מאוד על הדברים האלה וזאת לא נראית לי בעיה תפעולית מסובכת להגדיר סכום.

בועז רדי: אתה אמרת אלף אירו, אנחנו אומרים 10,000 שקלים, שזה כפול מזה.

בועז רדי: אדם שמפקיד בקרן נאמנות שקלית לילדו, הוא מפקיד 100, 200, 300, 500 שקלים ואם הוא מאוד אמיד, הוא מפקיד נניח 5,000 שקלים.

בועז רדי: מי שעושה עסקה ב-10,000 שקלים ומעלה, בכלל כלל אלה האנשים היותר עשירים ולכן לגביהם אפשר להפחית את הרף של 30 עסקאות, לטעמנו, ל-10 עסקאות.

בועז רדי: לגבי אותם אנשים שעושים פעולה של הפקדה בקרן נאמנות שקלית, גם אם יש להם חמישה ילדים, ואז הם עושים עשרים פעולות בחודש, לגביהם אפשר להעלות את הרף וזה גם הגיוני.

שמשון אלבק: שוב, אנחנו נצטרך להיכנס לכל מיני הבחנות.

שמשון אלבק: למשל, יש קרנות נאמנות שהן קרנות כספיות שמתייחסים אליהם כמו פק"ם.

שמשון אלבק: אדם יכול להכניס ולהוציא משם כסף, 10,000 שקלים ו-12 אלף שקלים, כניסה ויציאה כמה פעמים בחודש.

שמשון אלבק: זאת לא פעילות בשוק ההון.

בועז רדי: זה מאוד לא כדאי לו כי הוא מפסיד כל כך הרבה כסף שאני לא חושב שהוא ילך על זה.

שמשון אלבק: שם לפחות אין עמלות הפצה.

שמשון אלבק: לגופו של עניין, אלה לא שני התנאים היחידים אלא יש תנאי שלישי והתנאי השלישי אומר שאדם הוא בעל מומחיות וכישורים בשוק ההון.

שמשון אלבק: זאת אומרת, לא צריכים להתקיים גם ה-12 מיליון וגם זה אלא אם הוא באמת בעל מומחיות וכישורים בשוק ההון, צריכים להתקיים עוד אחד מבין השניים האחרים.

מירב תורג'מן: שניים מתוך השלושה.

שמשון אלבק: לכן כנראה הוא ייכנס לאחת הקטיגוריות האלה ואני מאמין שאף אחד לא יתחיל לפצל פעולות כדי להגיע לסטטוס הנכסף שהוא לא צריך להיפגש עם יועץ השקעות אלא הוא יכול להיפגש עם כל אדם בבנק כי זאת המשמעות של זה.

משה גפני: אנחנו ממשיכים.

מירב תורג'מן: 31.

מירב תורג'מן: תיקון חוק בתי משפט לעניינים מינהליים בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000, בתוספת הראשונה, בפרט 21(18), במקום "פרק ב' וסעיף 48(ה)" יבוא "פרקים ב' ו-ב'1".

משה גפני: מה זה אומר?

שרה קנדלר: ערעור על החלטות הרשות עוד לפני בית משפט לעניינים מינהליים.

שרה קנדלר: גם כאן אנחנו מתקנים טעות.

שרה קנדלר: משהו בערעורים תוקן בחוק הייעוץ בתיקון קודם ולא תוקן במקביל בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים.

שרה קנדלר: גם את הפרק החדש שהוספנו, פרק ב'1 לעוסקים הזרים, שגם יהיה אפשר לערער על החלטות הרשות.

מירב תורג'מן: אחרי הסעיף הזה יהיה התיקון לחוק ניירות ערך, מה שהוסכם עליו לגבי הפחתת הסכומים.

מירב תורג'מן: תיקון חוק ניירות ערך בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968, בסעיף 52יח(ג), במקום "ובשיעורים" יבוא "ובשיעורי הפחתה מירביים".

מירב תורג'מן: בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות (תיקון מס' 8), התשס"ה-2005, בסעיף 25(ג), בסופו יבוא "ובלבד שבקשת רשיון לפי הוראות אלה הוגשה לא יאוחר מיום כ"ד בטבת התשע"א (31 בדצמבר 2010)".

מירב תורג'מן: 33.

מירב תורג'מן: תחילה (א) תחילתו של חוק זה 60 ימים מיום פרסומו.

מירב תורג'מן: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), תחילתם של פרק ב'1 וסעיפים 39(ג) ו-40 לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיפים 10, 27 ו-28 לחוק זה, ושל פרט 21(18) לתוספת הראשונה לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000, כנוסחו בסעיף 31 לחוק זה, עם כניסתן לתוקף של תקנו לפי סעיף 10ח לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 10 לחוק זה.

משה גפני: כלומר, מתי זה נכנס לתוקף?

מירב תורג'מן: אם הם יתקינו את התקנות לעניין העוסקים הזרים.

שרה קנדלר: הם בקרוב יגיעו לוועדה.

מירב תורג'מן: מרשם העוסקים הזרים.

מירב תורג'מן: כל הפרק של העוסקים הזרים ייכנס לתוקף עם כניסתן של תקנות בעניין.

משה גפני: מי מאשר את התקנות?

מירב תורג'מן: השר בהתייעצות ובאישור ועדת הכספים.

שרה קנדלר: אלה תקנות טכניות יחסית של איך מבצעים את המרשם.

משה גפני: יש הערות לחוק הזה?

משה גפני: יש הערות נוספות מעבר להערות שכבר העירו?

משה גפני: ה צ ב ע ה הצעת חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (תיקון מס' 11), התש"ע-2010 - אושרה פה אחד הצעת החוק אושרה פה אחד להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

משה גפני: אני מודה לכם.