ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 150, 2010-01-26 10:00

אורי מקלב: בוקר טוב לכולם.

אורי מקלב: זאת הישיבה השנייה שלנו היום.

אורי מקלב: התבקשתי על-ידי יושב ראש הוועדה דוד רותם למלא את מקומו בגלל דיון דחוף שלא היה מתוכנן, ורק הוא יכול להשתתף בו ולייצג את מה שהוא צריך לייצג.

אורי מקלב: אנחנו נשתדל לעשות את מלאכתנו נאמנה בעזרתכם, כמובן.

אורי מקלב: אנחנו מיד ניגש לתיקון חוק העונשין (תיקון מס' 107) (התחייבות להימנע מעבירה), התש"ע-2009.

אורי מקלב: משרד המשפטים יציג את החוק.

רביד דקל: המוטיבציה לתיקון של מנגנון ההתחייבות להימנע מעבירה שנחשב בה חלק מדרכי ענישה מה שמכונה "הקל בעונשים", נובעת בעיקר ממצבים שבהם הפסיקה הטילה התחייבות שאנחנו רואים בה עונש על מתלוננים ועל עדים.

רביד דקל: אנחנו חשבנו שהמצב הזה, ככל שהוא מתאפשר בפרשנות של הוראות החוק הוא לא ראוי משום שבית המשפט צריך לענוש רק את מי שעניינו מתברר לפניו בצורה ראויה.

רביד דקל: זאת המוטיבציה העיקרית לתיקון הזה.

רביד דקל: כפי שאפשר לקרוא בהוראות החוק, עלתה שאלה שהייתה תלויה ועומדת בבית המשפט האם ניתן להטיל את ההתחייבות גם במצבים שבהם בית משפט לא מרשיע, אלא קובע שנתבצעה עבירה.

רביד דקל: יש מנגנון דומה לזה בסעיף 71א רבה לחוק העונשין שמדבר על שירות לתועלת הציבור, ואנחנו קבענו מפורשות שראוי שההתחייבות תלווה גם במצבים שבהם בית המשפט בוחר לא להרשיע משום שהמקרה שלפניו הוא מאוד קל, ועדיין הוא ירצה ללוות את זה בסוג של סנקציה.

רביד דקל: ההתחייבות היא, למעשה, סנקציה מותלית, אפשר לראות אותה כקנס על תנאי.

רביד דקל: הנאשם, מי שאינו נדון בפני בית המשפט מתחייב שלא לעבור עבירה, ורק במצב שהוא עובר עבירה עתידית נוספת זה מפעיל את ההתחייבות.

רביד דקל: כשהוא מתחייב בפני בית המשפט שהוא יעבור עבירה בית המשפט יכול לדרוש ממנו ערובה.

רביד דקל: ככל שהוא מורשע בעבירה עתידית נוספת אפשר לחלט את הערובה שלו.

רביד דקל: יש כאן גם התייחסות למנגנון גביית סכום ההתחייבות שבית המשפט הורה עליה- -

אורי מקלב: הם מפקידים את הערובה או שזה רק באופן וירטואלי?

רביד דקל: לבית המשפט יש שיקול דעת רחב בהקשר הזה.

רביד דקל: זה לא חייב להיות מופקד.

אורי מקלב: מדובר רק בנושא של קנס כספי.

אורי מקלב: לא מדובר על מקרה שיש תנאי למאסר.

אורי מקלב: זאת אומרת אין דבר כזה מאסר תלוי ועומד.

רביד דקל: בהתחייבות?

אורי מקלב: יש התחייבות להימנע מעבירה באופן של ימי מאסר או שהיא רק יכולה להיות קנס כספי?

רביד דקל: היא יכולה להיות מלווה בסנקציה כספית שמופעלת במצב שבו הוא לא עומד בהתחייבות שלו.

אורי מקלב: הוא לא מרשיע אותו, אבל נאמר לו שאם הוא יחזור על העבירה הוא יקבל 7 ימי מאסר.

רביד דקל: לא, זה מנגנון של מאסר על תנאי.

אורי מקלב: צריך לעבור הליך.

רביד דקל: גם פה העונש הזה מוטל בסופו של הליך.

רביד דקל: אבל ההבדל בין קנס על תנאי והתחייבות לבין מאסר על תנאי הוא שמאסר על תנאי מחייב הרשעה.

רביד דקל: פה יש לנו אפשרות להטיל את העונש הזה גם במצב שבו אנחנו בוחרים לא להרשיע את הנאשם, אלא רק לקבוע שהוא ביצע את העבירה.

אורי מקלב: מה הביא אתכם לשינוי הזה?

אורי מקלב: אנשים התלוננו?

רביד דקל: היה מישהו ספציפי אחד שהיה עד במשפט, ובית המשפט בחר להטיל עליו עבירה, והוא גלגל את כל העניין הזה לפתחה של הוועדה הזאת.

אורי מקלב: הוא היה עד הגנה, עד תביעה?

23591: מתלונן שהעיד.

אורי מקלב: נקרא לו מתלונן.

רביד דקל: יש לי כאן פסק הדין.

רביד דקל: מדובר במישהו ששמו משה להב.

רביד דקל: סליחה, משה להב היה נאשם, אני מתנצלת.

אורי מקלב: כשיודעים את הסיבה שמביאה לתיקון מבינים את העניין.

אורי מקלב: אבל אפשר להמשיך, זה לא עקרוני, רק לידע אישי.

רביד דקל: אני יכולה להעביר את פרטי האירוע לייעוץ המשפטי של הוועדה.

רביד דקל: אבל זה היה מישהו ספציפי שפנה אלינו.

רביד דקל: אני חושבת שהוא היה מתלונן בתיק.

אורי מקלב: אז בית משפט חשש שהמתלונן הזה עלול לעשות משהו בעקבות הפסיקה, ולכן אמר שהוא מציע שאם הוא יעשה משהו- -

רביד דקל: כן.

רביד דקל: בית המשפט חשב שהוא צריך לכפות התנהגות הולמת גם על המתלונן אף על פי שהדיון נסב על הנאשם, והוא הטיל עליו התחייבות.

רביד דקל: מאז הנוסח שהובא בפני ועדת שרים ופורסם בכחול לא מבטא דרישה של ועדת שרים בהקשר של הנוסח.

רביד דקל: כמו שאמרתי, אנחנו במצב שבית המשפט קובע שהנאשם ביצע עבירה או שהוא מרשיע אותו, והוא רשאי להטיל עליו התחייבות, וברגע שיש הרשעה בעבירה בשלב יותר מאוחר שהנאשם התחייב להימנע ממנה, בית משפט יכול להורות לו, נוסף לעונש שהוא יכול להטיל בתיק האחר, גם לשלם את סכום ההתחייבות שנקבע בתיק הקודם.

רביד דקל: ועדת שרים ביקשה שבמצב שבו הורשע אדם, הוטלה עליו התחייבות, הוא ביצע עבירה נוספת, ובית המשפט הורה לו לשלם את ההתחייבות – אם הוא לא משלם את ההתחייבות, שניתן יהיה להמיר את סכום ההתחייבות גם בימי מאסר.

רביד דקל: זאת אופציה שנמצאת בחוק העונשין בסעיף 71, ואנחנו בחרנו להחיל על הגבייה של סכום ההתחייבות רק את סעיפים 66 עד 70 שהם לא סעיפים שאפשר לשלוח את הנאשם שהפר את ההתחייבות למאסר.

רביד דקל: לכן אני מציעה שאחרי שנעבור על הנוסח אבקש להוסיף סעיף שמתייחס לסיטואציה הספציפית הזאת.

אורי מקלב: אתם לא דורשים להחיל מאסר.

23591: רביד בעצם אומרת שבסופו של דבר התברר שהחלטת ועדת שרים הייתה שכן יש צורך בדבר הזה בניגוד למה שהסברנו.

23591: במצב שבו אדם לא שילם אפשר יהיה להטיל עליו מאסר.

23591: כיוון שלא רוצים שזה יהיה בדיוק כמו שיש בקנס, רוצים לצמצם את זה יותר: שרק במצב שבו אדם הורשע בעבירה שנייה, לא מצב שנקבע שהוא ביצע את העבירה.

אורי מקלב: אנחנו נתקן את זה בהקראה.

אורי מקלב: מי רוצה להוסיף?

ישי שרון: אני מהסנגוריה הציבורית.

ישי שרון: אנחנו תומכים בהצעת החוק.

ישי שרון: היו לנו רק שתי הערות: ההערה הראשונה מדברת על שימוע האפשרות להטיל התחייבות על נאשם באותם מקרים שבהם הצדדים מגיעים להסכמה שלפיה התביעה תחזור בה מכתב האישום.

ישי שרון: בתמורה הנאשם מסכים שתוטל עליו התחייבות – זה מעין פרקטיקה שנהוגה במיוחד כשמדובר בנאשמים קטינים ללא עבר פלילי בעבירות לא חמורות או שלא מעוררות עניין לציבור, ובעצם מרחיבה את ארגז הכלים שעומד לרשות הצדדים לנקיטה בהליכים חלופיים להליך הפלילי.

ישי שרון: זה משהו שאנחנו כולנו רוצים לעודד אותו.

ישי שרון: הדבר מביא להפחתה של העומס על מערכת המשפט.

ישי שרון: חשבנו שחשוב לשמר את האפשרות הזאת בחוק בעקבות הערות של סנגורים מהפרקטיקה.

ישי שרון: הסוגיה השנייה שהיא פחות קריטית מבחינתנו היא בעקבות הערה של השופט לנדמן – לציין בסעיף 72 לא רק את התוצאה האפשרית של אי הרשעה, אלא גם מתן סמכות.

ישי שרון: אבל ייתכן שהמקום לבצע תיקון כזה הוא במסגרת פקודת המבחן, ולכן אנחנו לא עומדים על ההערה הזאת.

ישי שרון: אבל עכשיו אני שומע גם בנוגע לעניין נוסף, שאנחנו מתנגדים לו בכל תוקף, בעניין האפשרות להטיל מאסר בשל אי תשלום התחייבות.

ישי שרון: דבר כזה מהווה שינוי מאוד יסודי בחוק- -

חיה מימון שפירא: זה לא שינוי, זה המצב הקיים.

אורי מקלב: רק אם הורשע.

חיה מימון שפירא: זה גם היום.

ישי שרון: בסדר.

ישי שרון: אם הוא יורשע אין בעיה, אפשר להטיל עליו עונש נוסף.

ישי שרון: אבל בכל מה שקשור לדרכי הגבייה אנחנו מסכימים שזה ייעשה כמו שזה נעשה בקנס, למעט ההוראה שמדברת על הטלת מאסר.

חיה מימון שפירא: זה גם היום.

ישי שרון: אנחנו חושבים שהמצב הזה לא ראוי, וזה המצב המקורי בהצעת החוק, ואנחנו שומעים על זה עכשיו לראשונה.

אורי מקלב: מישהו רוצה להגיב על הדברים?

יעל גויסקי: אני מלשכת עורכי הדין.

יעל גויסקי: גם אנחנו תומכים בהצעת החוק ומברכים עליה.

יעל גויסקי: בעניין הסוגיה של המאסר אין לנו התייחסות ספציפית של הלשכה, כי לדעתי או שזה לא הועבר או שלא ידעו, ולכן אני כרגע אתמוך בסנגוריה.

יעל גויסקי: יכול להיות שמאוחר יותר רחל תורן, יושבת ראש הפורום, תוכל להעיר הערות קונקרטיות.

אורי מקלב: אולי תרצו בדברי תשובת

אורי מקלב: כם לחדד את זה – מה היו השינויים?

אורי מקלב: גם אני קיבלתי את זה כהכנה לדיון במתכונת הרגילה.

23591: אני רוצה להעיר למה שישי אמר לעניין האפשרות להטיל התחייבות במצב שבו בוטל כתב אישום, אנחנו התייעצנו לגבי זה וחשבנו שמן הנכון שזה סוג ההוראות שראוי שיוסדרו ויידונו במסגרת הצעת חוק שכבר מונחת על שולחן הוועדה ומטפלים בה עכשיו בעניין הסדר סגירת תיק מותנה.

23591: זאת הצעת חוק נפרדת, ומן הראוי שזה יידון באותה מסגרת כי זה חלק מאותו רציונל, ולא לעשות את זה פה בצורה אגבית.

ישי שרון: אף על פי שזאת סיטואציה אחרת.

23591: נכון, זאת סיטואציה אחרת- -

ישי שרון: דווקא זה לא אגבי כי אנחנו באים ומוותרים פה על החוק.

23591: הרציונל הוא העניין של התנאים ושיקול הדעת שיש לתובע להתנות תנאים במסגרת אי העמדה לדין, ואולי גם במקרה של חזרה מכתב אישום.

23591: אנחנו חשבנו שנכון לא לדון בזה במסגרת הזאת, אלא באותה הצעת חוק- -

ישי שרון: אם אנחנו משנים ומבטלים את הסעיף הזה, אז מה אנחנו עושים בתקופת הביניים עד שהצעת סגירת תיק מותנה תעבור.

ישי שרון: אני לא יודע מתי היא תעבור, אני מניח שהיא מונחת על שולחן הוועדה, אבל ייתכן שזה ייקח זמן, זאת הצעה מורכבת.

רביד דקל: אפשר שאלת הבהרה?

רביד דקל: אני לא מבינה מה זה תקופת הביניים.

רביד דקל: נכון להיום אין לך האפשרות הזאת במצב שבו התביעה חוזרת מכתב האישום.

ישי שרון: היום בתי המשפט מפרשים את סעיף 73 בצורה כזאת שמאפשרת להם לעשות את זה, וברגע שאנחנו מבטלים את סעיף 73 אנחנו גם לוקחים מהם את המקור.

רביד דקל: אני לא ראיתי.

ישי שרון: אני יכול להביא פסיקה ענפה בעניין הזה.

ישי שרון: יש הרבה מקרים שאנחנו עושים את זה.

רביד דקל: בכל אופן אנחנו רשמנו לפנינו שבמסגרת הטיפול בהצעת חוק של הסדר תיק מותנית ראוי שנתייחס לא רק למצב שבו רוצים להגיש כתב אישום ולא מגישים, אלא גם למצב שבו חוזרים מכתב האישום, והתיק ייסגר מחוסר עניין לציבור.

רביד דקל: זה מצב די דומה משני הצדדים של המתרס.

רביד דקל: זה עניין של סדרי דין.

רביד דקל: אני לא סבורה שהמקום הנכון להכניס את זה הוא בחלק הכללי של חוק העונשין שמטפל בדרכי ענישה.

אורי מקלב: זה נכון, אבל הסנגוריה הציבורית מעלה דבר אחד – שהשינוי שלנו עכשיו מרע את המצב.

אורי מקלב: השאלה אם זה נכון.

אורי מקלב: אני לא יודע כמה זה זמן זה ייקח; מנהלת הוועדה אומרת שזה ייקח זמן, זאת לא שאלה של חודש-חודשיים.

אורי מקלב: אז נגיע למצב שמה שהוא היום הליך שאנחנו מברכים עליו, חושבים שהוא חשוב כדי להגיע להסכמה- -

רביד דקל: מכיוון ששמעתי את הטענה הזאת של הסנגוריה רק אתמול אשמח לראות פסקי דין מפרשים את הסמכות של סעיף 73 בצורה כזאת.

רביד דקל: לפי זה, אפשר יהיה להנחות את הפרקליטות בדרכים מנהליות אחרות, ולאו דווקא לעשות את התיקון בחלק הכללי של חוק העונשין.

רביד דקל: אני רוצה להסב את תשומת לבו של אדוני שבמצב שבו חוק העונשין יגיד שכאשר אתה חוזר בך מכתב האישום עדיין בית משפט מוסמך להטיל עונש, זה, בעיניי, זרע פורענות לפרשנות של בית משפט.

רביד דקל: הרי ממה נפשך?

רביד דקל: ברגע שהתביעה חוזרת בה מכתב האישום, למעשה, אין - - - והתביעה יכולה לחזור ולהגיש את כתב האישום בשלב מאוחר יותר.

רביד דקל: ברגע שבית המשפט יטיל עונש על הדבר הזה אני בהחלט יכולה לראות מצבים שבהם בית המשפט ישאל את עצמו האם יש אלמנט של סיכון כפול בעניין הזה; כי הרי הוא חזר בו מכתב האישום, ונכון שהוא בוטל – לא בוטל- -

ישי שרון: בוטל.

ישי שרון: זה מכורח הסכמת הצדדים.

ישי שרון: הכול בהסכמה, אז אין כאן עניין של סיכון כפול, זה בכלל לא עולה.

ישי שרון: אין סיבה שהתביעה תגיש את כתב האישום מחדש אחרי שהיא הסכימה לבטל אותו ולהטיל התחייבות.

ישי שרון: זה חלק מה"הסדר".

חיה מימון שפירא: יש הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה מ-2006 שאסרה על רשויות התביעה לסיים הליך כזה בדרך של חזרה מכתב אישום בהתניה של התחייבות.

חיה מימון שפירא: לא נוהגים בפרקטיקה הזאת, ויש גם פסקי דין שבכלל לא קיבלו את האפשרות הזאת להטיל התחייבות ללא הרשעה, אז בטח שלא לחזור מכתב האישום.

חיה מימון שפירא: יכול להיות שיש פסקי דין הפוכים, אבל יש גם פסקי דין הפוכים לעמדה הזאת.

חיה מימון שפירא: בכל מקרה הנחיית היועץ המשפטי לממשלה היא הפוכה.

אורי מקלב: ובמקרה של הסכמה על אי הגשת כתב אישום?

23591: זאת הצעת החוק הזאת.

אורי מקלב: הסנגוריה הציבורית אומרת שעכשיו גם את המקרה הזה אי אפשר יהיה לנצל ברגע שמבטלים את הסעיף הזה.

חיה מימון שפירא: אבל ממילא יש הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה - -

אורי מקלב: לחזור מכתב האישום.

אורי מקלב: כאן אנחנו מדברים על אי הגשת כתב אישום.

רביד דקל: כשלא מגישים כתב אישום אני יודעת שיש פרקטיקה שהתביעה משתמשת בה; בתקנות העמדת עבריינים במבחן אפשר לנקוט כל מיני הסדרים שדומים להתחייבות.

אורי מקלב: וזה קיים.

אורי מקלב: זה לא מבטל את זה.

רביד דקל: זה קיים.

רביד דקל: זה לא משהו מסודר, ועל הרקע הזה באה הצעת חוק של סגירת תיק מותנית.

אורי מקלב: כולל התחייבות למניעת עבירה?

רביד דקל: כן.

ישי שרון: למיטב ידיעתי, זה נעשה על דרך סעיף 73.

ישי שרון: אני לא רואה מקור סמכות אחר לתביעה לעשות את זה.

חיה מימון שפירא: אבל ממילא התביעה לא יכולה לעשות את זה.

ישי שרון: אבל היא עושה את זה.

ישי שרון: ההנחיות אוסרות את זה.

ישי שרון: ממה שאני מכיר, כמו שרביד אומרת, חוזרים מכתב האישום ומכניסים אלמנט של התחייבות ולפעמים רכיבים נוספים.

ישי שרון: אני יכול להביא מקרים כאלה, בעיקר בנוער.

אורי מקלב: הדברים נעשים מדי יום ביומו.

ישי שרון: לא מדובר במקרים רבים מכיוון שמדובר בדרך כלל במקרים של קטינים ללא עבר פלילי.

אורי מקלב: אני רוצה לברר את זה, אבל אני לא רוצה לעכב את זה.

אורי מקלב: אנחנו נראה פרקטית איך אפשר להתקדם, ויחד עם זה נעשה גם בירורים כדי לעשות את זה כדי שלא תצא תקלה תחת ידינו.

רביד דקל: ככל שהסנגוריה אומרת שיש פרקטיקה של התביעה שמנוגדת להנחיית היועץ המשפטי לממשלה, הייתי רוצה לראות שיש באמת מקרים כאלה; לראות בכמה מקרים מדובר.

רביד דקל: יכול להיות שיש סטיות שלא אמורות להיות, אבל בסך הכול זאת פררוגטיבה של התביעה לבקש מבית המשפט למשוך את כתב האישום.

רביד דקל: זה הליך שבמידה רבה הוא בשליטתה של התביעה, ואם התביעה פועלת בניגוד להנחיות ראש התביעה הכללית, זה משהו שלא אמור לקרות.

רביד דקל: לכן השינוי שהסנגוריה מבקשת לעשות לא הייתי חושבת שצריך לעשות אותו.

אורי מקלב: כבר דיברנו על כך שאנחנו לא עושים את השינויים במסגרת הזאת.

אורי מקלב: מה שאני רואה כאן הוא שתהיה פגיעה.

אורי מקלב: אם זה הליך שמתקיים, והוא תקין - -

חיה מימון שפירא: הוא לא תקין, זה העניין.

חיה מימון שפירא: זה בניגוד להנחיות.

אורי מקלב: אני לא יודע בדיוק מה ההנחיה, אבל אני מניח שהתביעה פועלת לפי ההנחיות.

אורי מקלב: אני לא חושב שיש כאן משהו מובנה.

אורי מקלב: אני יוצא מהנחה שהכול בסדר, ואם הסנגוריה אומרת שזה כן קיים, ואנחנו במחי יד נבטל את הדבר הזה עד תקופת הביניים, שזאת תקופה לא קלה – השאלה אם אנחנו לא עושים כאן עוול.

אורי מקלב: אם זה בניגוד להנחיה יכול להיות שהוצף כאן דבר שלא נעשה כדין, וזה אולי צריך לשמש לנו זרז לתהליך החקיקה שנמצא עכשיו על השולחן.

אורי מקלב: אבל אתם גם מדברים על הנחיה של היועץ המשפטי, וזה לא לנגד עינינו, אנחנו לא יודעים על מה מדובר.

אורי מקלב: זה גם דבר שנמצא כאן בחלל.

אורי מקלב: הסנגוריה הציבורית בכל מקרה אומרת שהפרקטיקה כן קיימת- -

רביד דקל: אני לא הייתי רוצה שתעוגן בחוק פרקטיקה שהיא הליך שהיועץ המשפטי לממשלה חושב שהיא לא נכונה.

אורי מקלב: זה נכון.

אורי מקלב: אבל הרי גם את לא היית מודעת לכך.

אורי מקלב: יש כאן דברים שנאמרים פה, ואנחנו לא מכירים ולא רואים לנגד עינינו.

אורי מקלב: מצד שני אנחנו יודעים שיש פרקטיקה כזאת שהיא מיטיבה וחשובה וגם ראויה.

רביד דקל: אני לא יודעת.

אורי מקלב: בכל אופן הסנגוריה הציבורית אמרה כך, ואף אחד לא מנע ממנה להגיד שזה דבר חשוב, ולו רק כדי למנוע סחבת או להקל את ההליכים.

אורי מקלב: אבל לגופו של הדברים, זה כנראה, גם הליך חשוב – עובדה שיש הצעת חוק שמונחת.

אורי מקלב: היא באה להסדיר את זה.

23591: הצעת החוק מסדירה את השלב שלפני הגשת כתב אישום.

23591: הפרקטיקה שהסנגוריה מדברת עליה היא בביטול כתב אישום, ויכול להיות שבעניין הזה השאלות הן קצת שונות.

אורי מקלב: אבל הוא אומר שגם הפרקטיקה של אי ההגשה נופלת היום מכיוון שמסתמכים- -

קריאות: - - -

ישי שרון: זה לא.

ישי שרון: אנחנו מסכימים שבעניין אי הגשת כתב אישום זה משהו שראוי להתייחסות במסגרת התזכיר - -

אורי מקלב: במקרה שמבטלים כתב אישום.

חיה מימון שפירא: יש שתי הנחיות כאלה.

חיה מימון שפירא: הייתה הנחיה גם ב-2003 וגם ב-2006 של היועץ המשפטי לממשלה שאמרה שאי אפשר לחזור מכתב אישום ולסיים את זה בהתחייבות.

חיה מימון שפירא: אתמול עשיתי בירור עם ראשי יחידות התביעה, והם אמרו לי שגם כשמסיימים הליך בהחלטה שהאדם ביצע את העבירה, אבל ללא הרשעה והתחייבות, גם בזה הם משתמשים במשורה וכפוף לקבלת אישור של ראש יחידת התביעות, ורק בעבירות מסוימות וקלות.

חיה מימון שפירא: אז הפרקטיקה של משהו הרבה יותר חמור לא ידוע לי, וזה בניגוד להנחיות.

רביד דקל: זאת בדיוק הסיבה שלדעתי, לא נכון להכניס את זה בשלב הזה לחוק העונשין.

רביד דקל: אנחנו רואים שזה דבר שדורש בירור.

רביד דקל: אנחנו צריכים לברר את העמדה של התביעה הכללית גם ביחס לתיקון שנרצה להכניס בסגירת תיק מותנית.

רביד דקל: יכול להיות שהתביעה הכללית תגיד שבמצב הזה שחוזרים מכתב אישום לא ראוי להפעיל את הכלי הזה.

רביד דקל: לכן ככל שזה לא לובן ולא חלק מהצעת החוק הממשלתית, אני מבקשת מאוד לא להכניס את זה.

אורי מקלב: בסדר גמור.

אורי מקלב: אנחנו ניגש לשלב ההקראה.

רביד דקל: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 107) (התחייבות להימנע מעבירה), התש"ע-2009 החלפת סעיף 72 1.

רביד דקל: בחוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן החוק העיקרי), במקום סעיף 72 יבוא: התחייבות להימנע מעבירה 72.

רביד דקל: (א) בית משפט שהרשיע אדם רשאי, נוסף על העונש שהטיל, לצוות שהנידון ייתן התחייבות להימנע מעבירה בתוך תקופה שיקבע בית המשפט ושלא תעלה על שלוש שנים.

רביד דקל: קבע בית המשפט שהנאשם ביצע עבירה אך לא הרשיעו, רשאי הוא לצוות כי הנאשם ייתן התחייבות להימנע מעירה בתוך תקופה שיקבע בית המשפט ושלא תעלה על שנה אחת.

רביד דקל: התחייבות כאמור בסעיף זה תהיה בסכום שלא יעלה על סכום הקנס שמותר להטיל בשל העבירה שבה הורשע הנידון או שנקבע שביצע אותה, לפי העניין, ותהיה בערבים או בלי ערבים, הכול כפי שיצווה בית המשפט.

רביד דקל: "

אורי מקלב: וכשהוא לא הורשע, מה המדד לקנס?

אורי מקלב: העבירה שדיברו עליה.

23591: העבירה שנקבע שביצע אותה.

23591: הוא לא הורשע, אבל נקבע שהוא ביצע את העבירה.

רביד דקל: 2.

רביד דקל: סעיף 73 לחוק העיקרי – בטל.

רביד דקל: 3.

רביד דקל: בסעיף 74 לחוק העיקרי, במקום "לפי סעיפים 72 או 73" יבוא "לפי סעיף 72".

רביד דקל: 4.

רביד דקל: בסעיף 75 לחוק העיקרי, במקום "לפי סעיפים 72, 73 או 74" יבוא "לפי סעיפים 72 או 74".

רביד דקל: 5.

רביד דקל: במקום סעיף 76 לחוק העיקרי יבוא: גביית סכומי התחייבות 76.

רביד דקל: התחייב אדם לפי סעיף 72 להימנע מעבירה, ולאחר מכן בית המשפט הרשיעו בעבירה שהתחייב להימנע ממנה או קבע כי הוא ביצע את העבירה כאמור אך לא הרשיעו, יצווה בית המשפט שהרשיע או שקבע כאמור, על תשלום סכום ההתחייבות; לא שולם סכום ההתחייבות יהא דינו של סכום זה כדין קנס ויחולו עליו הוראות סעיפים 66 עד 70."

רביד דקל: זה הסעיף שאנחנו מבקשים לתקן אותו.

רביד דקל: אנחנו מבקשים לסמן את מה שהקראתי עכשיו כסעיף קטן (א).

רביד דקל: אנחנו מבקשים להוסיף את סעיף קטן (ב) שזאת לשונו: "הורשע אדם ולא שולם סכום ההתחייבות שהורה בית משפט לשלמו, לפי הוראות סעיף קטן (א), יחולו לעניין גביית סכום ההתחייבות גם הוראות סעיף 71 לחוק".

רביד דקל: זאת הסיבה שהסברתי קודם.

23591: אולי כדאי להוסיף: "הורשע אדם בעבירה שממנה- -

רביד דקל: אבל אני מפנה לסיטואציה של סעיף 76.

דורית ואג: תקריאי את זה שוב, בבקשה.

רביד דקל: "הורשע אדם בעבירה שבית המשפט הטיל בגינה התחייבות להימנע מעבירה, ולא שולם סכום ההתחייבות שהורה בית משפט לשלמו, לפי הוראות סעיף קטן (א), יחולו לעניין גביית סכום ההתחייבות גם הוראות סעיף 71 לחוק".

רביד דקל: המשך הקראה: 6.

רביד דקל: בחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995, בסעיף 1, בהגדרה "חוב", בפסקה (5א), במקום "בסעיפים 72 או 73" יבוא "בסעיף 72".

23591: זה תיקון טכני של התאמה.

דורית ואג: סעיף 6 נשמט מהנוסח הלבן, נכון?

23591: כן.

אורי מקלב: אנחנו יכולים לברך על המוגמר.

אורי מקלב: אנחנו מצביעים פה אחד.

אורי מקלב: אושר פה-אחד.

אורי מקלב: אנחנו מודים לכולם.

אורי מקלב: הישיבה נעולה.