ועדת הכנסת, כנסת 18, פרוטוקול מספר 65, 2010-01-19 13:00

יריב לוין: אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: אנחנו ממשיכים בנושא של התקנון.

יריב לוין: בעקבות הדיון בישיבה הקודמת נערכו מספר תיקונים, נעבור על השינויים שביצענו ונמשיך לסעיפים הבאים.

יריב לוין: בבקשה.

ארבל אסטרחן: הנוסח שמונח בפניכם כולל כבר את ההערות שקיבלנו בישיבה הקודמת, בעקבות הישיבה הקודמת ועוד כמה דיונים פנימיים שהיו לנו.

ארבל אסטרחן: העמוד הראשון בא לתקן סעיף שהוועדה כבר עסקה בו ושהכנסת כבר אישרה אותו, סעיף שעוסק בתפקידי יו"ר הכנסת.

ארבל אסטרחן: סעיפים 24, 24 ו-26 הנוכחיים הם היום נפרדים מהפרק של תפקידי יו"ר הכנסת והוועדה סברה שיש מקום לשלב את זה.

ארבל אסטרחן: לכן מוצע שבתפקידי יו"ר הכנסת יוכנסו שני סעיפים קטנים חדשים.

ארבל אסטרחן: אחד מהם מדבר על תקציב הכנסת.

ארבל אסטרחן: דברנו כבר בישיבה הקודמת על כך שהסעיף שקיים היום בתקנון, סעיף 25, לא מדויק ולא משקף את מה שקורה.

ארבל אסטרחן: הוא אומר שהיו"ר יביא לאישור ועדת הכנסת את הצעת התקציב השנתי והוא אחראי לביצועו.

ארבל אסטרחן: זה שהוא אחראי לביצועו זה נכון, אבל הוא לא מביא את זה לועודת הכנסת אלא לוועדה המשותפת, ופורמלית לא בדיוק הוא מביא כי זו הצעת חוק ממשלתית, ובעצם הממשלה מביאה אותה.

ארבל אסטרחן: אמנם היו"ר מציע שינויים וכו', אבל לא הוא מביא את זה.

ארבל אסטרחן: הוא עוסק בזה אחרי הקריאה הראשונה.

ארבל אסטרחן: לכן מוצע פה נוסח שנראה לנו מדויק יותר, וזה נכנס בתוך תפקידי יו"ר הכנסת.

ארבל אסטרחן: "[25].

ארבל אסטרחן: יושב ראש הכנסת אחראי על הכנתו וביצועו של תקציב הכנסת; אושרה הצעת התקציב השנתי של הכנסת בקריאה הראשונה במסגרת הצעת חוק התקציב השנתי, תועבר לדיון בוועדה המשותפת של ועדת הכנסת וועדת הכספים האמורה בסעיף 11(ב) לחוק יסודות התקציב; ההצעה תובא לקריאה השנייה ולקריאה השלישית במסגרת הצעת חוק התקציב השנתי.

ארבל אסטרחן: " כלומר,

ארבל אסטרחן: ברור מפה שהוועדה המשותפת היא שמאשרת את זה, אבל אחר כך זה מובא יחד עם כל חוק התקציב.

ארבל אסטרחן: הסעיף הקטן הנוסף שמוצע להוסיף בתפקידי יו"ר הכנסת, גם הוא קצת שונה מהנוסח בישיבה הקודמת.

ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע כי: "(ג1) יושב ראש הכנסת אחראי על מינהל הכנסת ועל מזכירות הכנסת ויפעילם באמצעות מנכ"ל הכנסת ומזכיר הכנסת בהתאמה.

ארבל אסטרחן: "

רוחמה אברהם-בלילא: למה חשוב להכניס את זה?

ארבל אסטרחן: בישיבה הקודמת דובר על כך שאפשר להסתפק בסעיף שאומר שיו"ר הכנסת אחראי על מינהל הכנסת.

זאב אלקין: לדוגמה, העניין של מנכ"ל הכנסת.

זאב אלקין: היתה תקופה שלא היה מנכ"ל, אחר כך נכנס, אולי יבוא פעם יו"ר כנסת שיחליט שהוא לא צריך, ופתאום לפי התקנון הוא מחויב שיהיה מנכ"ל.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשאול את יושב ראש הוועדה.

רוחמה אברהם-בלילא: קיבלנו זימון לישיבה הזאת אתמול.

אתי בן-יוסף: ביום רביעי.

יריב לוין: ישיבות התקנון מתקיימות תמיד ביום שלישי בשעה 13:00, כך הודעתי כאן מספר פעמים כדי שלא תהיינה הפתעות, כולל בשיחה אישית עם יושבת ראש סיעת קדימה, שגם הפניתי את תשומת ליבה וביקשתי שיהיה מעקב אחרי העניין הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מקבלת את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה בסדר לקבוע את היום והשעה,

רוחמה אברהם-בלילא: גם אני נהגתי כך כשהייתי יושבת ראש ועדת הכנסת, אבל אני מבקשת להפיץ את החומר לא יום לפני, אם אפשר.

רוחמה אברהם-בלילא: אם אתה קובע ויודע, אז כפי שמודיעים על זה ביום רביעי מה יש על סדר-היום של הכנסת שבוע לאחר מכן, אז מראש להודיע נושאים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מוכנה שתכניס גם סעיף של "שונות", אם תמצא משהו דחוף, אבל לפחות - --

יריב לוין: אל"ף, החומר הזה כבר הופץ כי זו ישיבה שלישית שאנחנו דנים בעניין הזה.

יריב לוין: מה שמונח בפניכם הוא למעשה מה שהיה בישיבה הקודמת, פלוס שינויים שהם תולדה של הדיון שהיה בישיבה הקודמת.

יריב לוין: זאת אומרת, מה שמונח כאן הוא לא משהו חדש אלא משהו שהונח שלוש ישיבות, פלוס שינויים שהם תולדה של הערות שהיו בישיבה הקודמת.

יריב לוין: תמיד את הנוסח הראשוני אנחנו מוציאים כמה ימים קודם.

יריב לוין: במקרה הזה, מכיוון שאלה התאמות ושינויים שהם תוצאה של הישיבה ואז שומעים את דעת יו"ר הכנסת, התהליך לוקח לפעמים כמה ימים עד שאנחנו יכולים להכין את הנוסח המעודכן, על פי מה שנדון בישיבה הקודמת ולא משהו שהוא הפתעה ומובא לכאן יש מאין.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מסכימה עם העמדה של זאב, שאומרת שעד הכנסת הקודמת לא הייתה סיטואציה שבה יש מנכ"ל, וזה נתון לשיקולו של היושב ראש לראות, אולי הוא באמת ימצא איזה סופרמן שיכול למלא את שני התפקידים בו-זמנית.

רוחמה אברהם-בלילא: לכן, אני חושבת שאם זה לא קריטי, אם אפשר לוותר ולסגור את זה באמירה שיושב-ראש הכנסת אחראי על מינהל הכנסת - - -

יריב לוין: אז נשאיר את המזכירות.

ארבל אסטרחן: אזכיר שסעיף 24 לתקנון הנוכחי אומר שלכנסת תהיה מזכירות שתעבוד בפיקוחם של יו"ר הכנסת והסגנים.

יריב לוין: אז אפשר שיושב ראש הכנסת אחראי על מינהל הכנסת ועל מזכירות הכנסת.

יריב לוין: זה בסדר, ירדנה?

ירדנה מלר-הורביץ: כן.

ארבל אסטרחן: התווסף סעיף של תפקידי יושב ראש הכנסת, שהוא יכול להסמיך את סגניו ולהעביר להם מסמכויותיו.

ארבל אסטרחן: יובהר שזה לא חל על הכנת התקציב ולא על האחריות על המינהל והמזכירות.

ארבל אסטרחן: אלה תפקידים של היו"ר בלבד.

רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה אם אנחנו נקלעים לסיטואציה של מחלה ונבצר מהיושב ראש להיות נוכח כשהכנסת אמורה להגיש תקציב?

רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה, אם מישהו מקרב סגניו לא יכול לעשות את זה?

זאב אלקין: דוגמה נוספת.

זאב אלקין: קרה כבר שיו"ר הכנסת נאלץ להיכנס לנעליו של הנשיא.

זאב אלקין: כשזה קרה יו"ר הכנסת תפקד חלקית כיו"ר הכנסת, אבל חלק גדול מאוד מהדברים הועבר לסגנים.

ארבל אסטרחן: ניהול הישיבות הועבר לסגנים.

ארבל אסטרחן: כזכור, בפרק שאושר הכנסנו סעיף שכשהוא מכהן כנשיא בפועל הוא לא ינהל ישיבות, אבל הוא ממשיך להיות יו"ר הכנסת.

ארבל אסטרחן: "בכהונתו כנשיא בפועל לא ינהל יו"ר הכנסת ישיבות הכנסת, אלא אם כן החליטה ועדת הכנסת אחרת".

ארבל אסטרחן: כל יתר הסמכויות בוודאי נשארות בידיו.

זאב אלקין: ברור שהן נשארות, אבל פה זה מחייב אותו לעסוק בזה באופן אישי.

זאב אלקין: השאלה היא אם זה מתחייב.

ארבל אסטרחן: לגבי נבצרות מטעמי בריאות יש לנו תשובה בחוק היסוד, שיש לנו סגן שמכהן כיו"ר בפועל ואז בוודאי שיש לו את כל הסמכויות של היו"ר.

ארבל אסטרחן: אבל זו ממש היעדרות, לא שפעת.

ארבל אסטרחן: יש נבצרות.

רוחמה אברהם-בלילא: אם יש אמירה שמסדרת את העניין הזה - אז בסדר.

ארבל אסטרחן: אנחנו עוברים לחלק ג', עבודת הכנסת.

ארבל אסטרחן: חלק מהסעיפים כבר נדונו בישיבה הקודמת, ואגיד בדיוק מה.

ארבל אסטרחן: סעיף 1, על מועדי כנסי הכנסת הוועדה ראתה אותו כלשונו בפעם שעברה ולא היו בו שינויים.

ארבל אסטרחן: אותו דבר סעיף 2(א).

ארבל אסטרחן: בסעיף 2(ב) הוכנס שינוי, בעקבות הערה של חבר הכנסת אלקין בישיבה הקודמת.

ארבל אסטרחן: הנוסח שדובר עליו בפעם הקודמת היה שהיו"ר, באישור ועדת הכנסת, רשאי לשנות את זמניה של ישיבה, לבטל ישיבה ולקבוע ישיבה נוספת.

ארבל אסטרחן: אם באחד הימים האמורים בסעיף קטן (א) – כלומר, ימים ב', ג', ד' - ואם ביום חול אחר.

ארבל אסטרחן: אז נשאל מה זה יום חול והאם יום שישי זה יום חול.

ארבל אסטרחן: אז הוצע להוסיף פירוט: ואם ביום אחר, שאינו יום שישי, יום שבת או מועד ממועדי ישראל המפורטים בפקודת סדרי השלטון והמשפט, שזה ממש החגים.

יריב לוין: זה פירוט שקיים כבר במקום אחר.

יריב לוין: הוא לקוח משם.

ארבל אסטרחן: נכון.

ירדנה מלר-הורביץ: יום ראשון זה של הנוצרים.

ירדנה מלר-הורביץ: זה חשוב.

ארבל אסטרחן: דובר על כך בישיבה והוחלט לא לכלול את יום ראשון.

רוחמה אברהם-בלילא: הוא נקרא יום חול.

רוחמה אברהם-בלילא: את כותבת פה "מועדי ישראל", ויום ראשון הוא לא של מועדי ישראל.

יריב לוין: יום ראשון הוא לא שבתון, כבר דיברנו על זה בישיבה הקודמת.

יריב לוין: יום ראשון אצל הנוצרים הוא לא שבתון, זה לא אותו דבר.

יריב לוין: לא נקבע כי אז אולי נתחיל גם עם מוסלמים ואולי נכניס גם את חגים, ולא נגמור.

יריב לוין: לקחנו את הכלל שקיים בחוק היום.

יריב לוין: לא המצאנו משהו מרחיב, ואני חושב שככה נכון.

ירדנה מלר-הורביץ: סאדאת הגיע ביום ראשון, אז התכנסה ועדת הכנסת ונתנה אישור.

יריב לוין: רבותיי, בכל מקרה הכלל הוא שהישיבות הן בשני, שלישי ורביעי, וכל חריגה ממנו מחייבת אישור של ועדת הכנסת.

יריב לוין: זה ברור.

ארבל אסטרחן: אגיד רק מה זה אומר.

ארבל אסטרחן: מועדי ישראל המפורטים הם שזה לא יהיה ביום שישי, שבת, שני ימי ראש השנה, יום כיפור, ראשון ושמיני עצרת של סוכות, ראשון ושביעי של פסח וחג השבועות.

רונית חייקין-יעקובי: למה לציין שישי-שבת?

רונית חייקין-יעקובי: הרי בכל מקרה אין כנסת.

ארבל אסטרחן: כי זו ישיבה נוספת.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל לא צריך שישי ולא שבת.

רונית חייקין-יעקובי: אני אומרת שאם אתם לא שמים את יום ראשון אז גם לא שישי ושבת, כי בוודאי שלא יהיה בשישי-שבת.

רונית חייקין-יעקובי: הערתי גם בישיבה הקודמת שאני חושבת שיום ראשון כן חשוב, בגלל הנוצרים - או שאתם עושים הכול או שלא עושים כלום.

רחל אדטו: יום ראשון זה לא יום שבתון בשבילם.

יריב לוין: אנחנו לא מדינה נוצרית.

יריב לוין: הנוצרים הם מיעוט קטן פה.

יריב לוין: אם נתחיל ללכת לכל קבוצה של 100,000 תושבים ולהתאים את עצמנו ללוח החגים והחופשות שלה לא נגמור עם זה.

יריב לוין: לא צריך להגזים.

רונית חייקין-יעקובי: שבת זה שבת, למה לכתוב "שבת"?

רונית חייקין-יעקובי: הרי אין כנסת ביום שבת ולא ביום שישי, אז או שכותבים הכול או שלא כותבים בכלל.

רחל אדטו: יותר טוב לא לכתוב בכלל, כי זה יהיה תקדים - - -

יריב לוין: יום ראשון לא בא בחשבון, לא יכול להיות גם.

רוחמה אברהם-בלילא: ירדנה טוענת שעדיף שלא יהיה בכלל.

יריב לוין: אז מה אנחנו כן כותבים?

יריב לוין: "ואם ביום אחר ש - - -"?

רוחמה אברהם-בלילא: שאינו יום מועד.

רחל אדטו: מועד ממועדי ישראל, לפי המפורט בסעיף 18א.

יריב לוין: מה עם יום שבת?

רחל אדטו: זה ברור לכולם, שבת זה שבתון.

רחל אדטו: אם פרצה מלחמה - - -

ארבל אסטרחן: למלחמה יש לנו את (ג).

יריב לוין: בסדר, אפשר להוריד ימי שישי ושבת.

ארבל אסטרחן: ואם ביום אחר, שאינו מועד ממועדי ישראל.

ארבל אסטרחן: רק אזכיר שההוראה האחרת שיש לנו, לגבי כינוס ישיבת הפתיחה של הכנסת – זה תיקון שנעשה אחרי שהכנסת ה-17 התכנסה בחול המועד - שם נקבע משהו רחב יותר: שהכנסת לא תתכנס לישיבתה הראשונה ביום שישי, יום שבת, מועד ממועדי ישראל - כפי שהקראתי - וערביהם, חול המועד, יום הזיכרון לשואה, יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, יום העצמאות ותשעה באב.

ארבל אסטרחן: שם זה כמובן רחב יותר, כי זו ישיבה חגיגית.

רוחמה אברהם-בלילא: את מזכירה את הסעיף הזה, וזה בסדר.

יריב לוין: לא, לא מתייחסים לסעיף הזה.

יריב לוין: צריך לזכור שסעיף 18א(א) לא מדבר על שישי ושבת, הוא מדבר רק מה הם המועדים.

ארבל אסטרחן: הוא אומר: שבת ומועדי ישראל.

יריב לוין: כשאנחנו כותבים: מועד ממועדי ישראל המפורטים בסעיף 18, אנחנו מתייחסים רק למועדים, לא לשבת.

רונית חייקין-יעקובי: אבל ברור שבשבת אין.

יריב לוין: בסדר גמור.

ארבל אסטרחן: על פסקה (2) דובר בישיבה הקודמת, שהיו"ר רשאי לקבוע הפסקה במהלכה של ישיבה.

יריב לוין: פשוט ניסינו להכניס את הדברים כמו שהם מתבצעים בפועל.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ג) טרם נדון בישיבה הקודמת כי הוא בהמשך הנוסח, ועכשיו הקדמנו אותו.

ארבל אסטרחן: הוא מדבר על משהו דחוף.

ארבל אסטרחן: היום זה קיים בסעיף 31א לתקנון: "יושב ראש הכנסת, באישור ועדת הכנסת, רשאי בראותו כי התרחש אירוע בעל חשיבות יוצאת דופן, לכנס את הכנסת לישיבה דחופה החורגת מסדר היום השבועי לשם דיון באירוע האמור.

ארבל אסטרחן: הוא יקבע את מסגרת הדיון בישיבה זו".

רחל אדטו: דווקא פה הייתי מאפשרת את העניין של הימים, בניגוד לסעיף הקודם.

רחל אדטו: פרצה לך מלחמה ביום שבת בצהרים, את לא יכולה לכנס במוצאי שבת את הכנסת למסור הודעה?

ארבל אסטרחן: פה אין את ההגבלה.

רוחמה אברהם-בלילא: אין הגבלה, אז למה להכניס את ההגבלה?

רוחמה אברהם-בלילא: את מציעה לציין את התאריכים כדי להכניס איזושהי הגבלה.

רחל אדטו: שלא יגידו לו שאי-אפשר לכנס, כי היום שבת ובשבת לא מכנסים.

יריב לוין: אפשר, זה בדיוק העניין.

רוחמה אברהם-בלילא: אם את לא מציינת זה ברור.

ארבל אסטרחן: גם לא צריך אישור ועדת כנסת, כפי שהיה בסעיף (ב), אלא רק התייעצות עם יו"ר ועדת הכנסת.

יריב לוין: זה מקרה חירום.

רוחמה אברהם-בלילא: למה לא להגדיר את זה תחת מקרה חירום?

רוחמה אברהם-בלילא: נניח שיש מצב שבו יושב ראש כנסת לא פועל בתיאום עם הממשלה ועושים הפיכת חצר.

יריב לוין: אז נוסיף:

יריב לוין: אירוע בעל חשיבות יוצאת דופן, המחייב לכנס את הכנסת לישיבה דחופה.

יריב לוין: זה בדיוק ברוח הכיוון שאת מציעה.

ארבל אסטרחן: מתי חייבים לכנס את הכנסת?

ארבל אסטרחן: נגיד שפורצת מלחמה - - -

רחל אדטו: הייתה רעידת אדמה, פרצה מלחמה, קרתה קטסטרופה.

רחל אדטו: כל אחד מהם.

רוחמה אברהם-בלילא: אני סומכת על שיקולו של יושב ראש הכנסת, שחושב שזה אירוע שמחייב לכנס את הכנסת.

יריב לוין: כן, זה בסדר.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא שהיושב ראש שיחשוב שמשהו אישי הוא בעל חשיבות ציבורית רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: לא צריך את המילה "לדעתו", כי אז זו דעתו בלבד.

רוחמה אברהם-בלילא: אם אומרים "מחייב", זה יותר רחב, יותר ציבורי.

ארבל אסטרחן: אבל החובה היא לא אובייקטיבית.

רוחמה אברהם-בלילא: אם את כותבת "מחייב" זה הופך את זה ליותר אובייקטיבי מאשר המילה "לדעתו".

רוחמה אברהם-בלילא: "לדעתו" זה ממש אובייקטיבי.

רחל אדטו: לדעתי זה נכון.

רחל אדטו: מחייב זה משהו הרבה יותר רחב.

יריב לוין: זה לא מחייב על פי דין.

יריב לוין: זה מחייב.

יריב לוין: זה לא שאנחנו תוחמים אותו לאיזו הוראה - - -

רחל אדטו: כשכותבים "מחייב" זה נכנס למבחן של סבירות, מה סביר בתור "מחייב".

רחל אדטו: כשאומרים: "מחייב לדעתו" זה לא סבירות, זו דעתו ואז יש ויכוח על דעתו.

יריב לוין: אני מסכים.

יריב לוין: אני חושב שזה מגדיר למה הכוונה בצורה ברורה.

ארבל אסטרחן: סעיף (ד) גם לא נדון בישיבה הקודמת.

ארבל אסטרחן: הוא מתייחס לסעיף 58 היום.

ארבל אסטרחן: "יושב ראש הכנסת רשאי לקבוע ישיבה לציון מאורע, והוא יקבע את זהות הדוברים בה ואת סדרי הדיון.

ארבל אסטרחן: " יש בהמשך התייחסות לישיבות שבהן יש מוזמנים מחו"ל.

רונית חייקין-יעקובי: הרי הוא קובע הכול, אז למה להוסיף את זהות הדוברים?

ארבל אסטרחן: כשיש ישיבה על חקיקה הוא לא קובע את סדרי הדיון.

ארבל אסטרחן: הם קבועים בתקנון.

יריב לוין: הרי יש מקומות שאת קובעת שכך וכך תהיה מכסה סיעתית - - -

רונית חייקין-יעקובי: חקיקה זה לא אירוע.

ארבל אסטרחן: להבהיר שיש לו את הסמכות לקבוע.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ה) הוא סעיף חדש שלא קיים היום בתקנון

ארבל אסטרחן: וגם עוד לא נדון פה, אבל הוא בא לעגן משהו קיים.

ארבל אסטרחן: "בכל מהלך ישיבה של הכנסת יהיה נוכח לפחות אחד משרי הממשלה".

רוחמה אברהם-בלילא: יש פה שני דברים.

רוחמה אברהם-בלילא: אחד, זה בא לעגן את מהלך התורנות של השרים.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא קיים בתקנון.

יריב לוין: לא קיים, וגם תשימי לב שכתוב "בכל מהלך הישיבה".

יריב לוין: אני חושב שזה דבר נכון וחשוב.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאנחנו צריכים להבליט את המילה "לפחות".

יריב לוין: נשאיר משהו לבאים אחרינו בעניין הזה.

ארבל אסטרחן: על סעיף 3 דובר בישיבה הקודמת והוא גם זהה לסעיף 34א הקיים היום.

ארבל אסטרחן: סעיף 4 הוא סעיף שהוועדה התחילה לדון בו בישיבה הקודמת ולא סיימה.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן 4(א) נדון, ואז התעוררו שאלות לגבי חקיקה בפגרה.

ארבל אסטרחן: אזכיר שהוא מדבר על כינוס בפגרה, דבר שמוסדר היום בסעיף 37 לתקנון.

ארבל אסטרחן: כזכור, חוק הכנסת אומר שבתקופת הפגרה ניתן לכנס את הכנסת לפי דרישת הממשלה או 25 חברי כנסת.

ארבל אסטרחן: ההשלמה, לישיבות שהן לפי דרישה של חברי הכנסת, מצויה בתקנון.

ארבל אסטרחן: אגב, אין כל השלמה לגבי ישיבות בדרישת הממשלה, לכן ברור שהממשלה יכולה לבקש לדון בכל דבר שהוא, בין אם זו חקיקה פרטית או ממשלתית – כל דבר.

ארבל אסטרחן: מה קורה כאשר 25 חברי כנסת מבקשים לכנס?

ארבל אסטרחן: מה שמוצע הוא כך: "עשרים וחמישה חברי הכנסת הדורשים לכנס את הכנסת בתקופת פגרת הכנסת, בהתאם לסעיף 9(ב) לחוק הכנסת, רשאים לפרט בדרישתם נושא אחד או שני נושאים לסדר היום; יושב ראש הכנסת יעמיד את הנושאים על סדר היום, כהצעות לסדר היום.

ארבל אסטרחן: " זה ההסדר שקיים היום.

ארבל אסטרחן: בישיבה הקודמת דובר האם להתייחס לחקיקה, ודובר על כך שזה משהו מאוד נדיר שיש חקיקה פרטית בפגרה.

ארבל אסטרחן: הרעיון הוא שיש פגרה, שיושבי ראש הוועדות יודעים שהם לא אמורים לקדם חקיקה בפגרה וחברי הכנסת, לא תמיד כולם נמצאים.

ארבל אסטרחן: היו כל מיני מחשבות על רוב מיוחד או רק מקרים מיוחדים או אישור ועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: ראינו גם בישיבה הקודמת שהיו מעט מאוד תקדימים לחקיקה בפגרה, וכעת זה הנוסח המוצע.

רוחמה אברהם-בלילא: הרי הצעות לסדר היום מאושרות בנשיאות - - -

ארבל אסטרחן: זה הצעות רגילות, זה לא יחייב נשיאות.

רונית חייקין-יעקובי: בפגרה אין נשיאות.

רונית חייקין-יעקובי: בפגרה יש 25 חתימות של חברי כנסת.

יריב לוין: אני לא רוצה להגביל את האופוזיציה.

יריב לוין: אני רוצה לתת להם אפשרות לקבוע את הנושאים.

רונית חייקין-יעקובי: אבל זה לא בנשיאות.

רונית חייקין-יעקובי: בפגרה אין נשיאות.

רוחמה אברהם-בלילא: השאלה היא האם לא צריך לקבוע מצב שבו יש פגרה, ונניח שיהיו יותר משתי הצעות כאלה - - -

רונית חייקין-יעקובי: אם יש לך 50 חברי כנסת אז אין בעיה.

יריב לוין: להיפך, רצינו להוסיף פה שבכל הצעה יהיו שני דוברים ולא אחד.

יריב לוין: להגדיל, שאם כבר מתכנסים שתהיה אפשרות לדבר.

ארבל אסטרחן: כאשר חברי כנסת מבקשים דיון בפגרה הם מבקשים שני נושאים כהצעות לסדר היום.

ארבל אסטרחן: "משדרשו אותם 25 חברי כנסת לכנס את הכנסת, אין הם יכולים לבקש להוסיף נושאים לאותה ישיבה, אולם רשאי יו"ר הכנסת, לפי בקשתם, לשנות את הנושא שפירטו בדרישתם".

ארבל אסטרחן: כאן יש הערה בעקבות דברים שנאמרו בישיבה הקודמת, על-ידי רונית חייקין-יעקובי.

רונית חייקין-יעקובי: מה זה לבקש להוסיף נושאים?

ארבל אסטרחן: הם לא יכולים לבקש עוד נושאים.

ארבל אסטרחן: מבהירים שהם יכולים שניים.

ארבל אסטרחן: כך כתוב גם היום.

רונית חייקין-יעקובי: מה התוספת?

יריב לוין: התוספת היא על 36 שעות לפני תחילת הישיבה.

רוחמה אברהם-בלילא: למה אנחנו צריכים להקשות?

רוחמה אברהם-בלילא: אם במהלך 36 השעות לפני הישיבה רוצים לשנות את הנושא?

יריב לוין: בואי ניקח את המצב הרגיל היום.

יריב לוין: עלו הצעות לסדר, אושרו בנשיאות ביום שני, הן נידונות ביום רביעי as is.

יריב לוין: זה יותר מ-36 שעות.

יריב לוין: אמרנו שעושים כינוס מיוחד בפגרה, לכאורה ההיגיון אומר שניתן יותר זמן התארגנות.

יריב לוין: היה פה דיון, בהתחלה חשבנו לעשות שלושה ימים - 72 שעות - היו דעות ל-24 שעות.

יריב לוין: קבענו קו גבול של 36 שעות, שהוא סביר, שהוא מאפשר לממשלה איזושהי התארגנות.

יריב לוין: הוא הגיוני, כי אין היגיון שבעוד שבמהלך העניינים הרגיל יש לה התארגנות של יומיים, בפגרה יוכלו להפתיע אותה בהתראה של שעה.

זאב אלקין: מה הוחלט בנושא של המחויבות - - - ?

יריב לוין: לרדת מזה.

יריב לוין: היה רעיון, שאני רציתי אותו, לחייב מינימום של נוכחות, שאם אנשים חתמו על הכינוס הם גם יגיעו ולא יריצו את האחרים.

יריב לוין: מהרבה מאוד סיבות החלטנו לרדת מזה, בין היתר משום שקשה למצוא מנגנון נכון לאכיפת העניין הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: גם אנחנו היינו בסרט הזה.

יריב לוין: וגם מה נחשב היעדרות מוצדקת ומה לא.

רוחמה אברהם-בלילא: הדבר היחיד הוא לומר לציבור כל פעם מחדש שמי שחתם לא נמצא.

רוחמה אברהם-בלילא: אין עונש יותר גדול מזה שהציבור יראה את זה ויפנים את זה.

ארבל אסטרחן: אני רוצה להזכיר שאין פה הגבלה על יו"ר הכנסת מתי הוא צריך לכנס את הכנסת כשיש דרישה, לא דרישה של חברי הכנסת ולא של הממשלה.

ארבל אסטרחן: לכן יכול להיות מצב שחברי כנסת דורשים לכנס את הכנסת, נותנים שני נושאים, אבל יו"ר הכנסת, משיקולים שונים, מחליט לכנס את הכנסת רק אחרי שבועיים או שלושה.

ארבל אסטרחן: לכן הוצע פה העניין של האפשרות לשנות את הנושא.

ארבל אסטרחן: הוא יוכל, לפי בקשתם, לשנות את הנושא, ובלבד שביקשו זאת לפחות 36 שעות לפני פתיחת הממשלה, כדי לאפשר לממשלה וליתר חברי הכנסת להתארגן.

ארבל אסטרחן: "אין באמור כדי למנוע מיו"ר הכנסת להעמיד על סדר יומה של אותה ישיבה נושא אחד או שני נושאים, לפי דרישתם של 25 חברי כנסת אחרים, ובלבד שהכנסת לא תדון בנושא שלא פורט בדרישתם של 25 חברי הכנסת.

ארבל אסטרחן: (ג) בישיבה של הכנסת לפי סעיף זה, רשאים לנמק שני חברי כנסת בלבד כל הצעה לסדר היום, במסגרת זמן שלא תעלה על 10 דקות לכל אחד מהם".

יריב לוין: זאת התוספת, במקום אחד שהיה עד היום.

ארבל אסטרחן: עד כאן הגענו בישיבה הקודמת.

רונית חייקין-יעקובי: זאת אומרת, שכל נושא יהיה 20 דקות.

ירדנה מלר-הורביץ: זה טוב כי מקבלים חתימות משתי סיעות.

יריב לוין: זה הגיוני.

יריב לוין: אם כבר התכנסו, שתהיה יותר אפשרות לדבר.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע בסעיף קטן (ד) לא מוסדר היום באופן פורמלי בתקנון.

ארבל אסטרחן: זה גם עניין של נוהג, שמדבר על אי-אמון פגרה.

ארבל אסטרחן: בדרך כלל מקובל שאין אי-אמון בפגרה.

ארבל אסטרחן: מדובר באי-אמון בדרך של הגשת נושא לסדר היום, כי אם יש במקרה חקיקה בפגרה ברור שאפשר לבקש - - -

רוחמה אברהם-בלילא: זה סותר את העובדה שיש מצב שבו אחד מחברי הכנסת מציע הצעה לסדר היום, ובטריק של האופוזיציה רוצים להפוך את ההצבעה לאי-אמון - - -

ארבל אסטרחן: לא יכולים.

ארבל אסטרחן: אבל אם יש חקיקה שהממשלה מבקשת, יכולה סיעה לבקש אי-אמון ואז ההצבעה נדחית לכנס, אלא אם הממשלה מבקשת הצבעה מיד.

ארבל אסטרחן: זה המצב של אי-אמון בסוף דיון.

יריב לוין: רצינו לפתור את הבעיה של הוואקום שנוצר, שלכאורה בתקופת פגרה, גם אם יש רוב מוחלט ואפילו הסכמה, אי-אפשר לכנס.

יריב לוין: זה לא הגיוני.

ארבל אסטרחן: הכנסת הרי לא מפסיקה לכהן.

רוחמה אברהם-בלילא: אז למה אתה חושב ש-61 - - - ?

יריב לוין: בגלל שצריך לראות שבאמת יש רוב.

ארבל אסטרחן: זה גם נסמך על חוות דעת משפטיות שניתנו בעבר.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע זה כך: "דרשו 61 חברי הכנסת לכנס את הכנסת בתקופת הפגרה לדיון בהצעה להביע אי-אמון בממשלה, יקבע יושב ראש הכנסת את הישיבה במועד שלא יקדם משבעה ימים ולא יאוחר מעשרים ואחד ימים לאחר יום הדרישה לכנס בהצעה להביע אי-אמון".

ארבל אסטרחן: פה זו הפעם היחידה שמוגבל שיקול הראש של היושב ראש בקביעת המועד.

זאב אלקין: יש לי הצעה, שימי חג ומועד לא יבואו בחשבון הימים.

זאב אלקין: תחשבו למשל על פגרת הסתיו, השבעה ימים האלה יכולים, מבחינת ימי עבודה, להפוך לכמעט כלום.

יריב לוין: הייתי אומר ימי שבתון.

ארבל אסטרחן: הרעיון הוא לא להפתיע את הממשלה.

רחל אדטו: 61 זה מספר חדש שהכנסתם עכשיו?

רחל אדטו: אז הוא מוחק מלכתחילה את האפשרות להציע אי-אמון.

זאב אלקין: הפוך.

זאב אלקין: היום אין אי-אמון בכלל בפגרה.

זאב אלקין: הם אומרים שאם האופוזיציה גייסה 61 חברי כנסת זה יהיה אפשרי.

יריב לוין: לא נפרק את הכנסת מהיכולת שלה להביע אי-אמון, אבל לא נריץ את כולם אלא אם כן יש רוב.

יריב לוין: לא נהפוך את זה לתרגיל פרלמנטרי, אלא נעשה את זה משהו אמיתי.

יריב לוין: זה יוצר את האיזון הנכון.

זאב אלקין: אנשים צריכים לחזור מחו"ל, ובמצב כזה את כמעט לא מאפשרת להם לעשות את זה.

זאב אלקין: גם 61 חברי הכנסת שחתמו, לא בטוח שהם חתמו מפה.

רחל אדטו: זה נכון, כי את כותבת שימי שבת וחג לא יימנו במניין הימים, אז משפטית זה נכון להכניס.

ארבל אסטרחן: אנחנו יודעים שבפגרות יש הרבה חגים.

יריב לוין: אני מציע פתרון ביניים.

יריב לוין: בואו לא נביא במניין הימים את ימי החגים שהם ימי שבתון.

זאב אלקין: לזה אני מתכוון.

יריב לוין: לא ימי חול המועד, רק ימים שהם שבתון.

זאב אלקין: אני מדבר על קושי טכני של טיסות.

זאב אלקין: זה משני הצדדים, כי יהיו גיוסים.

זאב אלקין: יו"ר יכול לקבוע שבוע, והשבוע הזה יכול - - -

רוחמה אברהם-בלילא: גם אם יש לך ארבעה ימים אפשר למצוא טיסות.

יריב לוין: אבל יש בזה היגיון.

יריב לוין: אני מקבל את זה, אני חושב שזה הגיוני.

ארבל אסטרחן: אז שלא יבואו בחשבון ימי המועד לפי פקודת סדרי השלטון: שני ימי ראש השנה, יום כיפור, ראשון ושמיני עצרת של סוכות, ראשון ושביעי של פסח וחג השבועות.

יריב לוין: בדיוק.

רוחמה אברהם-בלילא: במצב שיש ממשלה מאוסה ואומרים לחברת התעופה שרוצים להגיע, מוצאים לך מקום בכל מקרה.

זאב אלקין: תלוי איזו חברת תעופה.

ארבל אסטרחן: הם לא יובאו בחשבון גם לעניין השבעה וגם לעניין ה-21 יום?

ארבל אסטרחן: בסדר.

ארבל אסטרחן: הסעיף הבא בא לעגן הוראה שקבועה היום בכוכבית באופן מפורט ואתם מכירים אותה כי זה בא לוועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: "סעיף 5.

ארבל אסטרחן: אלה רשאים לשאת דברים במליאת הכנסת: חברי הכנסת, שרים שאינם חברי הכנסת וכן נשיא המדינה בהתאם להוראות החוק ותקנון זה; יושב ראש הכנסת, באישור ועדת הכנסת, רשאי להזמין לנאום גם ראש מדינה זרה, ראש ממשלה או ראש פרלמנט, וכן ראש ארגון בינלאומי שישראל חברה בו, והם יהיו רשאים לנאום בשפתם".

זאב אלקין: מה עם בני הנוער בט"ו בשבט?

יריב לוין: זה לא יהיה דיון מליאה.

יריב לוין: עמדתי על זה שזה יהיה אירוע – זה לא דיון מליאה, זה לא פרוטוקול הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: ראש ארגון בין-לאומי לא היה עד עכשיו.

רוחמה אברהם-בלילא: איזה ראש ארגון בין-לאומי נאם בכנסת?

יריב לוין: היה.

ארבל אסטרחן: היה מזכ"ל האו"ם, יו"ר הוועד הפועל של הארגון הבין-פרלמנטרי, נשיא עצרת האו"ם, נשיא הפרלמנט האירופי – זה אולי יכול להיכנס תחת פרלמנט זר - נשיא אסיפה מייעצת של מועצת אירופה.

רחל אדטו: מאוד רחב הסעיף הזה.

רחל אדטו: עכשיו אנחנו ב-OECD למשל, אז הוא ייכנס?

יריב לוין: השאלה היא אם זה לא נכון.

יריב לוין: אם יבוא יושב ראש ה-OECD וירצה לנאום פה, אני לא בטוח שאם יושב ראש הכנסת ירצה לאפשר לו וועדת הכנסת תחליט שזה ראוי ונכון, לכבוד קבלת ישראל ל-OECD, לא צריך לאפשר.

יריב לוין: ההתלבטות היא האם למחוק את הסוגיה של ארגון בין-לאומי.

יריב לוין: זה בעייתי.

רחל אדטו: הוא נכנס בסעיף של ראש פרלמנט?

יריב לוין: לא, זה לא פרלמנט.

יריב לוין: אז צריך לקחת בחשבון שגם מזכ"ל האו"ם לא ייכנס.

רוחמה אברהם-בלילא: למה?

רוחמה אברהם-בלילא: אם הוא מגיע, יושב ראש הכנסת מביא את זה לוועדת הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: אישור מיוחד של יושב ראש ועדת הכנסת.

יריב לוין: אבל אז אני פותח את זה לגמרי.

יריב לוין: אני לא רוצה לפתוח את זה לגמרי, אני רוצה שזה יהיה מתוחם, שגם שיקול הדעת שלנו יהיה מתוחם.

רחל אדטו: הבעיה היא ש"ראש ארגון בין-לאומי שישראל חברה בו" זה משהו מאוד רחב.

רחל אדטו: או"ם זה לא בעיה, OECD זה לא בעיה ומועצת אירופה זו לא בעיה, אבל מעבר לזה יש בטח עוד 50 דברים אחרים שישראל חברה בהם.

ארבל אסטרחן: זה צריך להיות משהו מדיני, לא איזה ארגון קיקיוני.

רחל אדטו: נאט"ו זה ארגון בין-לאומי וישראל חברה בו - - -

יריב לוין: גם אם מפקד נאט"ו ירצה לבוא הנה זה בסדר.

זאב אלקין: יו"ר לא ייזום דבר כזה.

רונית חייקין-יעקובי: בדרך כלל הוועדה מאשרת מה שהיו"ר מבקש.

רוחמה אברהם-בלילא: אם לא מציינים את הנושא של ארגון בין-לאומי שישראל חברה בו, זה אומר שמראש אנחנו מונעים מיושב ראש הכנסת להגיש בקשה מיוחדת?

רוחמה אברהם-בלילא: לא.

זאב אלקין: כן.

זאב אלקין: כשלא היה סעיף הכול היה אפשרי, ברגע שכותבים סעיף מה אפשר אז מה שלא בפנים לא בא בחשבון.

יריב לוין: אני חושב שנכון לתחם את זה, אבל התיחום צריך להשאיר בדיוק את השוליים, כדי שיהיה מרחב תמרון מסוים.

יריב לוין: לכן, הרעיון של הארגון הבין-לאומי הוא בדיוק באמצע – הוא לא אומר שהכול פתוח, אבל מצד שני הוא כן משאיר איזשהו פתח לגופים כאלה.

יריב לוין: אני מסכים שיש חשש תיאורטי שיבוא ארגון בין-לאומי קיקיוני, שישראל הצטרפה אליו והיושב ראש ירצה לתת לו לנאום.

יריב לוין: הסיכוי שזה יקרה הוא אפסי.

זאב אלקין: אז ועדת הכנסת תכריע.

יריב לוין: זה עדיין ארגון שישראל חברה בו כמדינה, וזה ראש הארגון.

יריב לוין: לצורך העניין, אם יום אחד ישראל תצורף לגוש המדינות הבלתי מזדהות, אז אם יושב ראש הארגון הזה ירצה לבוא לא הגיוני למנוע ממנו את העניין.

יריב לוין: גם בלי שנצורף אליו, אם הוא מגיע ארצה - - -

רחל אדטו: מצד אחד זה נכון, מצד שני אתה מעמיד את ועדת הכנסת במצב שוועדת הכנסת הועמדה בט"ו בשבט, עם הילדים.

רחל אדטו: זה היה כאילו אישי מול יושב ראש הכנסת, ולא רצו ללכת נגדו.

יריב לוין: אני יכול לומר לך בצורה חד-משמעית שאני לא הסכמתי בשום פנים ואופן שהישיבה - - -

רוחמה אברהם-בלילא: רחל צודקת.

רוחמה אברהם-בלילא: תסתכל בתקנון בעמוד 55, בהערת ביניים שאומרת שאין לסטות מהנוהג הקיים בעניין רשות הדיבור לאורחים בכנסת: ראשי מדינות זרות, נשיאים, מלכים וקיסרים, שעדיין הם קיימים, וכן נשיא עצרת האומות המאוחדות, בעת כהונתו בתפקיד זה, נשיא הפרלמנט האירופי, נשיא האסיפה המייעצת של מועצת אירופה, יושב ראש הוועד הפועל של הארגון הבין-פרלמנטרי יורשו למסור את ברכתם מעל דוכן הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שזה די מפורט.

יריב לוין: אני לא יודע אם זו רשימה ממצה של הארגונים הבין-לאומיים הרלוונטיים שישנם היום.

יריב לוין: הדוגמה הכי טובה היא ה-OECD.

יריב לוין: זו דוגמה שרובצת לפתחנו בסיכויים לא מעטים גם עכשיו.

יריב לוין: אם ישראל תתקבל ל-OECD ויקיימו ישיבה חגיגית בכנסת לכבוד זה וירצו שהוא ינאם, אין היגיון שזה יימנע ממנו.

יריב לוין: לכן אני חושב שהקביעה "ראש ארגון בין-לאומי שישראל חברה בו כמדינה" זה מתחם את זה למקום הנכון.

יריב לוין: המרחב לא גדול פה.

יריב לוין: זה אפילו לא ארגון כמו אינטנציונאל סוציאליסטי, שחברה בו מפלגה.

יריב לוין: זה ארגון שהמדינה, כמדינה, מצטרפת אליו.

רוחמה אברהם-בלילא: למשל, ראש ממשלה או מלך.

יריב לוין: יש ראש מדינה זרה.

ארבל אסטרחן: וגם ראש ממשלה.

ארבל אסטרחן: מה שאין פה, וקרה פעמיים לפחות בעבר, זה חברי כנסת לשעבר.

ארבל אסטרחן: בישיבות של ט"ו בשבט הביאו - - -

יריב לוין: את זה עשינו במתכוון, דווקא בגלל מה שקרה.

יריב לוין: עמדתי על כך, כי ההצעה המקורית הייתה שהישיבה בט"ו בשבט תהיה ישיבה מן המניין לפרוטוקול הכנסת.

יריב לוין: זה דבר שלא הסכמתי לו בשום אופן.

יריב לוין: לא רק זה, גם קיבלנו כאן החלטה אקטיבית שביום שני לא תהיה ישיבת מליאה, בגלל הדבר הזה, כדי שלא יהיה שום ספק.

יריב לוין: למעשה לוקחים את האולם ומשתמשים בו לצורך טקס.

יריב לוין: גם על זה יש דעות לכאן ולכאן, אבל זה לא הדיון.

יריב לוין: כדי לתחום את הדברים, הרעיון הוא שנואמים חברי כנסת, או אישיות בין-לאומית רמת מעלה ולא מעבר לזה.

ארבל אסטרחן: הרעיון הוא גם שהכוכביות יימחקו – מה שרוצים ייכלל ומה שלא רוצים לא ייכלל.

ארבל אסטרחן: זה היה סעיף חדש של נאומים במליאה.

ארבל אסטרחן: יש גם סעיף חדש בעניין נאום בכורה ונאום פרידה, שחלק ממנו, (ג), קיים כבר היום אבל (א), (ב) ו-(ד) הם חדשים.

ארבל אסטרחן: "(א) חבר הכנסת שהחל לכהן בכנסת ולא כיהן קודם לכן כחבר הכנסת או כשר, רשאי לשאת נאום בכורה באחת הישיבות לאחר שהצהיר אמונים.

ארבל אסטרחן: (ב) יושב ראש הכנסת רשאי לאפשר לחבר הכנסת שהתפטר מכהונתו רשאי לשאת נאום פרידה, לאחר שהגיש את כתב ההתפטרות ולפני שהתפטרותו נכנסה לתוקף, ובלבד שבתקופה זו התקיימה ישיבה של הכנסת.

ארבל אסטרחן: " מכאן ברור שמי שהגיש כתב התפטרות והיא נכנסה כבר לתוקף, כלומר שהוא כבר לא חבר כנסת, לא יוכל לשאת נאום פרידה.

יריב לוין: זה אותו עיקרון שאנחנו נצמדים אליו.

רונית חייקין-יעקובי: למה כתבתם "רשאי"?

רונית חייקין-יעקובי: הוא לא חייב?

יריב לוין: הוא לא חייב.

רוחמה אברהם-בלילא: אם חבר הכנסת ביקש אז היושב ראש צריך לאפשר לו.

ירדנה מלר-הורביץ: חבר הכנסת רשאי, אבל לא חייב.

יריב לוין: אני חושב שזה נכון, נשאיר לו את שיקול הדעת.

יריב לוין: זה נותן את המסגרת הנכונה.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ג) מעגן את מה שקיים היום בסעיף 51 בתיקון קל.

ארבל אסטרחן: היום סעיף 51 לתקנון אומר שכשנמסרה הודעה על התפטרות שר, רשאי השר המתפטר ליטול את רשות הדיבור מיד לאחר ההודעה.

ארבל אסטרחן: זה אותו עיקרון, רק בשינוי קל: "שר או סגן שר שנמסרה לכנסת הודעה על הפסקת כהונתו, כאמור בסעיף 9(א)(6) או (8) לחוק הממשלה, רשאי לשאת נאום לעניין הפסקת כהונתו בישיבה שבה נמסרה ההודעה ובלבד שהוא מכהן בה כחבר הכנסת.

ארבל אסטרחן: "

יריב לוין: זו שוב חזרה על אותו עיקרון.

יריב לוין: אם הוא שר שאיננו חבר כנסת אין לו את הזכות הזאת, רק מי שעדיין - - -

ארבל אסטרחן: "(ד) נאומים לפי סעיף זה יהיו במועד ובמסגרת זמן שיקבע יושב ראש הכנסת.

ארבל אסטרחן: " הזזנו סעיפים מכל מיני פרקים בניסיון ליצור משהו יותר מובנה.

ארבל אסטרחן: אני מקווה שבסוף זה ייצא יותר ברור.

ארבל אסטרחן: מוצע להזיז לפה גם את הסעיף שעוסק בציון זכרם של נפטרים, שהיום מעוגן בסעיף 58א לתקנון.

ארבל אסטרחן: "נפטר חבר הכנסת לשעבר תכבד הכנסת את זכרו בקימה באחת הישיבות הסמוכות לפטירתו; יושב ראש הכנסת ישא דברים לזכרו של הנפטר והוא רשאי לאפשר לחברי כנסת נוספים, במספר ובמסגרת זמן שיקבע, לשאת דברים.

ארבל אסטרחן: "

רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה אם הוא נפטר בפגרה?

רחל אדטו: איך הסעיף הזה מסתדר עם הקודם?

ארבל אסטרחן: פעם אחת, אחרי שהוא נפטר.

ארבל אסטרחן: לא 20 אחרי שהוא נפטר.

ארבל אסטרחן: בן-ארי ציין שמיד אחרי שכהנא נרצח קמו לזכרו.

רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה אם חבר כנסת נפטר במהלך הפגרה?

רוחמה אברהם-בלילא: את כותבת: באחת הישיבות הסמוכות לפטירתו.

ארבל אסטרחן: אם אין ישיבה - - -

יריב לוין: אז אין.

יריב לוין: לא יכנסו ישיבה מיוחדת בפגרה רק בשביל זה.

רוחמה אברהם-בלילא: השאלה היא אם בישיבה הראשונה שמתקיימת בפגרה יושב ראש הכנסת יציין שבמהלך הפגרה נפטר זה וזה והכנסת מכבדת את זכרו.

ירדנה מלר-הורביץ: אני חושבת שהזכירו, אבל את הציון עושים עם המשפחה ורוצים לעשות את זה כשיש הרבה חברי כנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: אלה שנפטרים במהלך עבודתה של הכנסת אז יש להם מזל.

רוחמה אברהם-בלילא: אלה שנפטרים בזמן הפגרה אין להם.

רונית חייקין-יעקובי: תארי לעצמך שיהיה כינוס ויבואו רק עשרה אנשים ותבוא המשפחה.

רונית חייקין-יעקובי: זה לא יהיה מכובד, לכן רק כשחוזרים מפגרה עושים את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: צריך לציין את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: אם הוא נפטר בתחילת פגרה, ובמשך שלושה חודשים אין כנסת, אז בישיבה אחרי זה?

רוחמה אברהם-בלילא: צריך לציין את זה.

יריב לוין: נדמה לי שזה ברור מתוך העובדה שקבענו מה מותר לעשות בישיבת הפגרה.

יריב לוין: מה שלא נקבע במפורש שמותר בישיבת הפגרה הוא אסור.

יריב לוין: זה נכון לגבי כל דבר.

ארבל אסטרחן: היושב ראש יכול להגיד שנפטר חבר כנסת, אבל זו לא אזכרה.

יריב לוין: זה ברור.

רוחמה אברהם-בלילא: נניח שיצאנו לפגרה של שלושה חודשים, ובשבוע הראשון נפטר חבר כנסת לשעבר.

רוחמה אברהם-בלילא: שלושה חודשים הכנסת לא מתכנסת ואין ציון.

רוחמה אברהם-בלילא: אם היושב ראש רוצה להזכיר הוא מזכיר ואם לא - הוא לא מזכיר אותו בכלל.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שיש לציין את זה באחת הישיבות הראשונות.

יריב לוין: כתוב: הסמוכות.

רוחמה אברהם-בלילא: הסמוכות לפטירתו.

יריב לוין: זה הכי סמוך שיש.

יריב לוין: אם הראשונה היא שלושה חודשים אחרי פטירתו, אז יהיה.

יריב לוין: רונית חייקין-יעקובי זה מה שהיה עם הרב רביץ, הוא נפטר בפגרה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לא מדברת על הפגרה, אני מדברת על תחילת מושב.

יריב לוין: כתבנו: הסמוכות לפטירתו.

יריב לוין: זו המשמעות.

יריב לוין: זה ברור לגמרי.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ב): "נפטר נשיא המדינה, חבר הכנסת, ראש הממשלה או שר, בעת כהונתו, או נפטר נשיא המדינה לשעבר, יושב ראש הכנסת לשעבר או ראש הממשלה לשעבר, תקיים הכנסת ישיבה לזכרו ותכבד את זכרו בקימה; יושב ראש הכנסת יפתח בדברים לזכרו של הנפטר ויאפשר לחברי כנסת נוספים לשאת דברים, במספר ובמסגרת זמן שיקבע".

ארבל אסטרחן: פה זה ממש ישיבה לזכרו.

יריב לוין: אני מעמיד את הנוסח שבפניכם, עם התיקונים שאישרנו עכשיו, להצבעה.

יריב לוין: זה כולל את התיקונים לסעיף 6 בתקנון ואת חלק ג' של פרק א' – ישיבות.

יריב לוין: מי בעד?

יריב לוין: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין אושר פה אחד.

יריב לוין: תודה רבה, אושר פה אחד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יריב לוין: תודה לכולם, הישיבה נעולה.