ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 142, 2010-01-26 12:00

דוד אזולאי: צהריים טובים לכולם, אני פותח את הישיבה ועל סדר היום – מזעור נזקי השימוש בחומרי הדברה.

דוד אזולאי: מר לשם פעל רבות לקידום העניין וזוהי הזדמנות להודות לו.

דוד אזולאי: בדיון הקודם עסקנו בנושא רעידות האדמה, ואני אפתח את הדיון היום עם ציטוט נוסף מפרק ק"ד מספר תהלים: "ארזי לבנון אשר נטע, אשר שם ציפורים יקננו, חסידה ברושים ביתה, הרים הגבוהים ליעלים, סלעים מחסה לשפנים".

דוד אזולאי: זהו הנושא בו אנו עוסקים היום – כאשר אנו שומעים לעתים קרובות על שימוש בחומרי הדברה שפוגע בחי.

דוד אזולאי: המדרש מספר במגילת קהלת, "בשעה שברא הקדוש ברוך הוא את האדם הראשון, נטלו והחזירו על כל אילני גן עדן, ואמר לו – ראה, מעשיי כמה נאים ומשובחים הם.

דוד אזולאי: וכל מה שבראתי, בשבילך בראתי.

דוד אזולאי: תן דעתך שלא תקלקל ותחריב את עולמי, שאם קלקלת, אין מי שיתקן אחריך".

דוד אזולאי: אנחנו מנסים למזער נזקים, ואני מקווה שמהדיון היום תצא תועלת והחלטה שתמנע המשך פגיעה באותם בעלי חיים, ובייחוד הציפורים, שכן זנים מסוימים הולכים ונכחדים במשך הזמן.

דוד אזולאי: אני מקבל בברכה את כל האורחים המכובדים שהגיעו היום.

דוד אזולאי: לא אקדים ואקרא בשמות כולם, אך אני מקדים ומציג את כבוד השופט בדימוס יעקב טירקל.

יוסי לשם: המטרה של המיזם הזה היא יוזמת החברה להגנת הטבע ואוניברסיטת תל אביב.

יוסי לשם: בשנים האחרונות נוצרה פעילות אינטנסיבית גם עם המשרד להגנת הסביבה ומשרד החקלאות, שכן בעיית חומרי ההדברה היא בעיה אקוטית.

יוסי לשם: בדו"ח שפורסם על ידי רשות הטבע והגנים, היו מאה ועשרים מקרי הרעלות – כלומר בכל שלושה ימים יש הרעלה של חיית בר.

יוסי לשם: לדוגמה, לפני קום המדינה שקיננו בישראל אלף זוגות נשרים, כיום מקננים רק שישים זוגות.

יוסי לשם: פנינו לחבר הכנסת דב חנין וחבר הכנסת ניצן הורוביץ, וחשבנו להקים מיזם בראשות השופט בדימוס יעקב טירקל, לקידום הבעיה בהיבט האכיפה, החקיקה והחינוך וההסברה.

יוסי לשם: תמונת המצב היום במדינה היא לא רק פגיעה בחיות הבר אלא גם בבריאות הציבור, והתקווה שלנו היא שבעזרת הכנסת ייעשה שינוי משמעותי שייעשה יחד עם החקלאים ולא נגדם.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: מפאת חוסר זמן וריבוי דוברים, אבקש מהדוברים לקצר בדיבור עד לחמש דקות.

דב חנין: תודה רבה אדוני היושב ראש.

דב חנין: אני רוצה לברך על כינוס המפגש החשוב, ולברך את דוקטור יוסי לשם וחבריו המסורים שעשו עבודה רבה כדי שהמפגש יתממש.

דב חנין: כיושב ראש הוועדה המשותפת של הכנסת לענייני סביבה ובריאות, עמדתי נוגעת קודם כל לשאלות בריאות הציבור.

דב חנין: חומרי הדברה עלולים לפגוע קשות בבריאות בני האדם, מסגרת הזמן לא מאפשרת לי לבצע סקירה אך באופן כללי מדובר בגרימת סרטן, פגיעות בהתפתחות מוטורית של ילדים ונזקים רבים נוספים שיכולים להיגרם מחומרי הדברה.

דב חנין: בכל המדינות המפותחות, מערכת הפיקוח על חומרי הדברה היא קפדנית ומחמירה מאוד, והמטרה בפיקוח על חומרי הדברה היא איסור על השגת תועלת לטווח קצר של השמדת מזיקים, במחיר נזקים גדולים לטווח הארוך.

דב חנין: אני מברך על עבודת הוועדה בנשיאותו של השופט בדימוס טירקל, שהכינה שורת המלצות מעשיות בעניין הטיפול בנושא.

דב חנין: עם זאת, על מנת שנוכל להגיע למצב שאנחנו מוגנים מפני נזקי חומרי ההדברה, יש עוד לעשות כברת דרך ארוכה.

דב חנין: יש לשקול איחוד טיפול בסוגיית חומרי ההדברה תחת קורת גג אחת, גורם מקצועי אחד שיבצע באופן שוטף את הטיפול.

דב חנין: יש לפעול במהירות לכך שחומרי הדברה שידועים לנו נזקיהם יוצאו מרשימת חומרי ההדברה המותרים.

דב חנין: לכך ניתן להשתמש בחקיקה קיימת, למשל חוק החומרים המסוכנים, והצעת חוק הרשויות המקומיות – אכיפה סביבתית, שנותן לרשויות המקומיות סמכויות אכיפה, וניתן גם להפעיל בעניין זה את רשויות הפיקוח של הרשויות המקומיות כדי להגיע לאכיפה אפקטיבית של איסורים בנושא חומרי הדברה.

דב חנין: בנוסף, חשובה הגברת השקיפות לציבור בנושאים השונים כמו מה מותר ואסור, מי מקבל את ההחלטות, מה נעשה ואיך נעשים תהליכים.

דב חנין: בנושאים אלו היה דיון בוועדת ביקורת המדינה, וננקטת עד כה גישה ליברלית מידי על ידי משרד החקלאות.

דב חנין: אני מקווה שהדברים מטופלים ומובנים, ובכוונתנו לעקוב בדבקות אחר ההתפתחויות.

דב חנין: באופן כללי, גישתי היא שלמשרד להגנת הסביבה יש ראייה אינטגראלית, שלוקחת בחשבון שלושה משתנים חשובים – האדם, בעלי החיים והטבע, לכן המשרד להגנת הסביבה הוא הגורם תחתיו צריכות להתאגד כל הפעולות המקצועיות בנושא נזקי ההדברה.

דב חנין: חשוב לייצר סטנדרט גבוה וקפדני של הכנסת רעלים חדשים לשימוש במערכת.

דב חנין: בנוסף, יש לשנות מבחינת החקיקה מנגנונים שיקלו על אכיפה והתמודדות עם מפרי חוק.

דב חנין: למשל, יש צורך בחזקה משפטית שעל פיה אם חומר ההדברה נמצא בשטח מסוים, החקלאי שברשותו השטח אחראי לשימוש בו.

דב חנין: כמובן שזוהי חזקה משפטית שניתן לערער עלייה, אך חשוב שהיא תהיה קיימת מלכתחילה.

דב חנין: מבחינה משפטית יש צורך בהחמרת עונשים לעבריינים, ובנוסף יש לשקול מנגנונים שהוכנסו בהליך חקיקה של עיצומים מנהליים.

דב חנין: כלומר, יש עבודה רבה שצריכה להיעשות בכנסת ומחוצה לה על מנת לקדם את העניין בצורה ראויה.

דב חנין: מדובר בבעיה משותפת לבני האדם ולבעלי החיים, והעבודה שנעשתה לקראת הדיון מראה שגם הפיתרון יכול להיות משותף, ואנחנו יכולים להסתייע בבעלי חיים כדי לבצע מהלכי הדברה ביולוגית שיקלו על התמודדו תעם מזיקים מסוגים שונים.

דב חנין: יש מודלים שונים ומוצלחים לאותה הדבר ביולוגית, שהם פתרונות זולים ואפשריים, כמו יצירת קינון של בזים ותנשמות הפועלים בשטח נגד מכרסמים שונים.

דב חנין: אנחנו יכולים להשתמש בטבע כדי להתמודד עם הבעיות, ולא להרוס את הטבע או להמית ציפורים.

דב חנין: ניתן לנצל את יכולות הטבע כדי להגן גם על בני האדם וגם על בעלי החיים.

דוד אזולאי: אני מבקש את התייחסותו של כבוד השופט בדימוס מר יעקב טירקל, יושב ראש הוועדה הציבורית של המיזם הלאומי למזעור נזקי השימוש ברעלים.

יעקב טירקל: תודה רבה, אני רוצה לברך תחילה את יושב ראש הוועדה וחבריה על המפגש החשוב הזה.

יעקב טירקל: עיקר החשיבות היא כרגע בהעלאת הנושא למודעות הציבור, וזהו נושא חשוב.

יעקב טירקל: עם כל הכבוד לחובבי הטבע, יש לחשוב בראש ובראשונה על הנזקים לבני האדם, וכפי שציין חבר הכנסת דב חנין – האחד כרוך בשני.

יעקב טירקל: בפגיעה בבני אדם היא איומה ונוראה, מחקרים רפואיים הצביעו על נזקים קשים ביותר לבני אדם.

יעקב טירקל: יש לתת את הדעת על כך שלא מדובר בנזק דרמטי אלא איטי ומצטבר.

יעקב טירקל: תחום אחד לדוגמה הוא ירידה בפוריות כתוצאה מרעלים שחודרים לגופינו בכל מיני צורות.

יעקב טירקל: לכן, אני חוזר ואומר שיש לעסוק בנושא.

עופר בהט: אדוני היושב ראש ברשותך, ברצוני להציג את עבודתה המקצועית של הוועדה.

עופר בהט: שמי דוקטור עופר בהט ואני משמש כמרכז פעילות הוועדה הציבורית.

עופר בהט: בתקופת פעילות הוועדה עבדתי מול חמש וועדות מקצועיות של המיזם בתחומים השונים.

עופר בהט: יש להדגיש שהוועדה התכנסה למשך תקופה מוגבלת, ולכן ההמלצות שהתקבלו הן ראשוניות בלבד.

עופר בהט: יחד עם זאת, האנשים שהצלחנו לרכז לוועדה הם אנשים מהמעלה הראשונה בלעי ניסיון וידע רב בתחומים הרלוונטיים ולכן מדובר בריכוז ידע וניסיון ארוכי טווח ולכן אל עף העובדה שההמלצות ראשוניות, הן בעלות משקל משמעותי יותר.

עופר בהט: ברצוני לציין שהוועדה פעלה במקביל לחמש וועדות בנושאי חקיקה, אכיפה, טוקסיקולוגיה סביבתית, בריאות הציבור וחינוך והסברה.

עופר בהט: בסופו של יום, רוכזו הנתונים ועלו מספר נקודות עיקריות.

עופר בהט: נקודה מרכזית אחת מדיוני הוועדות השונות היא שהבעיה היא לאומית שפוגעת בהיקף נרחב בסביבה ובאדם, ובהתאם לכך יש לאמץ פתרונות חדשנים ויצירתיים.

עופר בהט: יש לציין כי אין מטרת הוועדה להעביר ביקורת על דברים שנעשו בעבר, אלא רוח הדברים היא של שיתוף פעולה.

עופר בהט: כל הוועדות המליצו על עבודה משותפת עם כל הגופים הרלוונטיים על מנת להגיע לתוצאות מרביות בעניין נזקי ההדברה.

אסף חפץ: שמי אסף חפץ ואני המפכ"ל לשעבר.

אסף חפץ: קודם כל, אני מברך על היוזמה ועל המפגש, שיעלה את נושא האכיפה לדיון הציבורי.

אסף חפץ: גם לדעתי האכיפה לא צריכה להתבסס על המשטרה אלא על המשרד לאיכות הסביבה, שיקבע את הפילוסופיה של האכיפה וצריכות להיות ברשותו סמכויות חקירה ותביעה באותם נושאים.

אסף חפץ: האכיפה בפועל היא באחריות הרשויות המקומיות, וכיום אין בעיה לתת לאותם גופים סמכויות אכיפה בדיוק כמו של שוטרים.

אסף חפץ: השר לביטחון פנים מוסמך בחוק לתת סמכויות אלו.

אסף חפץ: הרשויות המקומיות הן בעלות אכיפה בכל אכיפה שהיא, וכך צריך להיות גם בנושא זה.

אסף חפץ: זה נותן יתרון עצום לפתרון הבעיה.

אסף חפץ: בנושא ההרתעה, ניתן לממש מידע לכדי תיק ועל ידי כך ניתן לקדם מודעות ציבורית והרתעה.

יורם יום טוב: אני התבקשתי לדבר על עולם החי של ישראל בהיבט הרעלים הסביבתיים.

יורם יום טוב: בארץ ישראל יש עולם חי מיוחד במינו בהשוואה לאזורים אחרים בקווי רוחב דומים.

יורם יום טוב: לצורך השוואה בלבד, בקליפורניה יש אותו מספר ציפורים, יונקים וזוחלים שיש לנו.

יורם יום טוב: כלומר בישראל יש גיוון, ואחת הסיבות לכך היא שישראל נמצאת בצומת יבשות, וכל נדידת הציפורים זורמת דרך ישראל.

יורם יום טוב: לפי ההערכות, בין חמש מאות לשש מאות מיליון ציפורים עוברות דרך הארץ באביב ובסתיו.

יורם יום טוב: ישראל חתומה על אמנות להגנה על אותן ציפורים שחשופות לחקלאות הישראלית.

יורם יום טוב: בישראל יש ארבעת אלפים קילומטרים מרובעים שהם שטחים חקלאיים, ובמסגרת עיבוד הקרקע משתמשים בלמעלה מתשעה מאות מינים של רעלים שונים.

יורם יום טוב: שימוש על פי החוק באותם רעלים לא אמור להיות מזיק, אבל באופן מעשי חלקם גורמים נזק בכך שהם נצברים בצמחים ועוברים בשרשרת המזון עד שמגיעים לבעלי חיים ולאדם – בעיקר לעופות דורסים ובעלי חיים טורפים.

יורם יום טוב: במצב רגיל, הרעלים נצברים ברקמות השומן, אך ברגע שמגיעים למחלה ורקמת השומן פוחתת, החומרים מופעלים ומתחילים לגרום נזק לגוף בעל החיים או האדם.

יורם יום טוב: בשנים האחרונות הושמדו בארץ מינים שונים של ציפורים, חלקן אף הפסיקו לקנן בארץ לחלוטין, למשל אוזניית הנגב ודורס הלילה מסוג קטופה, וכן באוכלוסיית הנשרים הייתה פגיעה רבה, אך לא בכך מסתיים נזק ההרעלות.

יורם יום טוב: בנוסף להרעלות שנעשות בגלל פעילות חקלאית סדירה, יש הרעלות שנגרמות במכוון ובאופן מרוכז.

יורם יום טוב: בכל שנה יש מעל מאה ועשרים מקרים של הרעלה, שליש מהם מכוונים כלפי בקר כתוצאה מתחרות בין חקלאים.

יורם יום טוב: הנזקים הם משמעותיים ביותר, שכן הנזק מוקרן לתחתית שרשרת המזון בהקטנת מספר הטורפים.

יורם יום טוב: כלומר, להרעלות יש השפעה עצומה על עולם החי בישראל, וחובתנו למנוע זאת ולשמור על עולם החי.

יורם יום טוב: אני חושב שהכנסת היא גוף שיכול להתחיל לסלול את הדרך בעניין.

יורם יום טוב: ניתן להקטין את הרעלים ולסלק את הרעלים המסוכנים, ופעולות במישורים השונים יכולים לגרום לשינוי משמעותי ולשמור על עולם החי המגוון שלנו.

יורם יום טוב: אנחנו שוכנים באזור בו ישראל היא היחידה באזור שמתקיימת בה שמירת טבע אפקטיבית.

יורם יום טוב: לכלל האנשים יש חובה לשמור על אותו עולם חי ואני מקווה שהכנסת תעשה את חלקה בעניין.

יורם פינקלשטיין: שמי פרופסור יורם פינקלשטיין ואני חבר הוועדה במרכז הבינלאומי לחקר נדידת ציפורים בלטרון, וכן אני מנהל השרות והיחידה לנוירולוגיה ולטוקסיקולוגיה במרכז הרפואי "שערי צדק".

יורם פינקלשטיין: בעשרות השנים האחרונות נצבר ידע רב בארץ ובעולם על תוצאות החשיפה לחומרי הדברה ולחומרים סביבתיים רעילים בכלל.

יורם פינקלשטיין: הוועדה שעמדתי בראשותה אספה את מרבית הידע בעשרות השנים האחרונות, אך רק מקצתו של הידע מנוצל, ואני מקווה שהישיבה הנוכחית תוכל אולי לקדם את ניצול הידע.

יורם פינקלשטיין: העניין בשימוש בחומרי הדברה הוא יצירת חשיפה שגורמת סיכון לאוכלוסיה החשופה, סיכון שמתבטא בנזק בריאותי.

יורם פינקלשטיין: קבוצות אוכלוסיה שנמצאות בסיכון הן בקצה אחד קבוצת ילודים וילדים ובקצה האחר קבוצת המבוגרים.

יורם פינקלשטיין: קבוצה אחרת שחשופה יותר לסיכונים היא חולים כרוניים ואנשים תשושים.

יורם פינקלשטיין: מכאן, שהפגיעה הכללית איננה שווה באוכלוסיה כולה ויש להדגיש את ההגנה על הקבוצות הללו.

יורם פינקלשטיין: החשיבות עולה בייחוד כשמדובר בילדים, מפני שהפגיעה אצלם היא נוירולוגית, כלומר פגיעה במערכת העצבים המרכזית, וזהו סיכון יתר.

יורם פינקלשטיין: אזורים מוחיים שנפגעים יותר הם האזורים האחראים לחשיבה ולביצועים, כלומר הפגיעה היא קוגניטיבית.

יורם פינקלשטיין: כשמדובר בסוגי הפגיעה, קיימים שני סוגים.

יורם פינקלשטיין: סוג אחד הוא החשיפה המקצועית של המדביר עצמו או של החקלאי, וסוג שני הוא החשיפה לאורך טווח למינונים נמוכים של חומרי הדברה.

יורם פינקלשטיין: מדובר על תושבי אזורים חקלאיים שחשופים להדברה ממושכת בשדות מסביבם, או אנשים המשתמשים בחומרי הדברה ביתיים.

יורם פינקלשטיין: חשיפה ממושכת יכולה להיגרם גם מאכילת פירות וירקות שיש בהם מינון גבוה של חומרי הדברה.

יורם פינקלשטיין: הפגיעה בעולם החי איננה מנותקת מן הפגיעה באדם.

יורם פינקלשטיין: כלומר, הפגיעה בחי מבשרת על הפגיעה באדם והיא סמן ביולוגי לכך שהמערכת הכללית מתערערת ונשקפת סכנה גם לאדם.

יורם פינקלשטיין: כשמדובר בשימוש בחומרי הדברה חקלאיים, מתפקידנו לנסות להסביר לחקלאים ולהביא אותם לשפיטת העובדות.

יורם פינקלשטיין: למשל, שיבינו את היחס ההפוך בין ריבוי השימוש בזרחן אורגני לבין תפוקה חקלאית.

יורם פינקלשטיין: ככל שירד השימוש בזרחנים אורגניים עלתה התפוקה בתוצרת החקלאית.

יורם פינקלשטיין: הבעיה היא שבשנים האחרונות עלה הצורך בשימוש בזרחן אורגני על רקע הוצאה מהחוק של חומרים אחרים כמו פרטיון ומלטיון, ששימוש בהם יכול עדיין להופיע בשימוש בלתי חוקי, אך זה כבר קשור לנושא האכיפה.

יורם פינקלשטיין: על כל פנים, יש לזכור כי שימוש חקלאי דורש עבודה עם חומרי הדברה, ולעת עתה אין עדיין התקדמות טכנולוגית שתביא להמרת חומרי ההסברה הנוכחים לחומרים פחות רעילים לאדם ולחי.

יורם פינקלשטיין: בארצות הברית אף קיימת מגמת השבה של הזרחנים האורגניים לשימוש.

יורם פינקלשטיין: לוועדה היו מספר המלצות.

יורם פינקלשטיין: ראשית, יש לבחון את הקשר בין השימוש בחומרי ההדברה לבין התפוקה ביבול החקלאי, תוך הצגת העובדות בפני החקלאים.

יורם פינקלשטיין: ניכר הצורך בהסברה והדרכה על שיטות הדברה חלופיות, שעשויות לתת תוצאות מצוינות בהגדלת היבול תוך הקטנת הנזק הבריאותי.

יורם פינקלשטיין: המלצות אחרות היו בתחומי החינוך והאכיפה, ועל כך ידברו דוברים אחרים.

דוד אזולאי: האם יש לכן נתונים על פגיעה באדם כתוצאה מנזק מצטבר של אותם רעלים?

יורם פינקלשטיין: בשנות השמונים נעשה מחקר בעמק החולה, ונמצאה פגיעה מסוימת בתפקודים עצביים בתושבי העמק, הן באלו שעסקו בחקלאות והן באלו שלא עסקו בעבודה חקלאית אלא רק התגוררו בסמיכות לשטחים חקלאיים.

יורם פינקלשטיין: מחקר נוסף נעשה על ידי פרופסור ריכטר בנושא השפעת הרעלים על טייסי ריסוס.

אליהו ריכטר: במחקר שלי נמצאו בזמנו השפעות הפיכות, אבל אז היו מגבלות מחקר.

אליהו ריכטר: כיום אנחנו עוקבים לאורך השנים אחרי ההשפעה של הרעלים על התושבים, כולל השפעה על עוברים ועל ילדים.

דוד אזולאי: האם ישנו מחקר עדכני שנעשה לאחרונה?

יורם פינקלשטיין: פרופסור ריכטר ואני משתייכים לאותה קבוצה, הוא עוסק באפידמיולוגיה אני עוסק בקליניקה.

יורם פינקלשטיין: המחקר עוסק בדור השני לחשיפה, והתוצאות ראשוניות בלבד ולכן לא ניתן לפרסם אותן.

יורם פינקלשטיין: מבחינה אתית חובתנו להציג את התוצאות בפני הנבדקים לפני שנציג את התוצאות בציבור.

יורם פינקלשטיין: השערת העבודה היא שעלול להיגרם נזק הן לאוכלוסיה המבוגרת והן לילדים, וזה נמצא בבדיקה.

דב חנין: עד כמה מופנמים מחקרים בינלאומיים בתחום?

דב חנין: למשל, אני מכיר מחקרים של ה-EPA האמריקאי בנושא השפעת חומרי הדברה.

דב חנין: האם יש לכך התייחסות במחקרים שאתם עושים?

יורם פינקלשטיין: בשנה האחרונה כינסתי בירושלים כינוס בינלאומי בנושא הנוירו-טוקסיקולוגיה, כלומר השפעת רעלים על מערכת העצבים, והגיעו לכנס נציגים מאירופה ומארצות הברית שהציגו את עבודתם בנושא, כולל דוקטור פיליפ גרנדז'ין (Philippe Grandjean) מדנמרק, שהמחקר שלו עוסק בחוג הארקטי ובאמריקה הדרומית.

יורם פינקלשטיין: הפרוטוקולים שלנו מבוססים בחלקם על פרוטוקולים שאושרו על ידי ארגון הבריאות העולמי, ה-WHO, וכן מעבודות של ברנדה אשכנזי ופיליפ גרדנז'ין בהתאמה לארץ ישראל.

אליהו ריכטר: יש לציין שגם באותם מחקרים אין הסתכלות לטווח ארוך.

יורם פינקלשטיין: כלומר, העובדה שמתבצעת בישראל היא הראשונה מסוגה בעולם.

יורם פינקלשטיין: לאחר עשרים או שלושים שנים, אנו שבים לאותם נבדקים ואנו מקווים לתוצאות משמעותיות.

יורם פינקלשטיין: אני מעריך שתוך שנתיים כבר נגיע לתוצאות.

דוד אזולאי: הגברת חיה ארז מהחברה להגנת הטבע, המחלקה המשפטית, ממלאת מקומו של עורך הדין יובל הסטר.

דוד אזולאי: הייתי רוצה לשמוע ממך על נושא החקיקה בכלל ואכיפה בפרט של אנשים שפוגעים בציפורים במסגרת ההדברה.

חיה ארז: כדי לענות אני אתחיל מהסוף, כמו שאמר יוסי לשם כמות ההרעלות של החי היא בסביבות מאתיים מקרים בשנה.

חיה ארז: מתוך כך, מוגשים רק כארבעה כתבי אישום לבתי המשפט.

חיה ארז: הנתונים וההמלצות הם ראשוניות, צוות החקיקה בראשות עורך דין יובל הסטר מהאוניברסיטה העברית ובשיתוף הקליניקה להגנת הסביבה בשיתוך סטודנטים סיימו רק את החלק הראשון, כלומר את סקירת החקיקה בקיימת בארץ.

חיה ארז: בהמשך הם ישוו את החקיקה בישראל לחקיקה בעולם, ויגבשו המלצות.

חיה ארז: הממצאים שלהם מכוונים לאותו כיוון שחבר הכנסת חנין הצביע עליו הצוות עסק גם בנושא ההדברה, החל משלב הרישום ועד לשלב השימוש בתוצרים, אך בחרתי להתייחס לנושא הרעלות בעלי החיים.

חיה ארז: ההרעלות נבדקו על רקע סכסוכי שכנים ועל רקע חיות בר מזיקות ליבול.

חיה ארז: הייתה גם התייחסות להרעלת דגים בכנרת, שהחקיקה בנושא מיושנת – פקודת הדיג משנת 1937 שעודכנה לאחרונה בשנת 1980.

חיה ארז: היישום בעייתי והענישה הדרגתית, כלומר קודם יש אזהרה ורק לאחר מכן הענשה, ומכיוון שקשה למצוא את מרעילי הדגים, מדובר בחוסר אפקטיביות של פקודת הדיג המיושנת.

חיה ארז: יש להדגיש שתי נקודות תורפה מהותיות – נקודה ראשונה היא הקשיים באכיפת החוק, בייחוד בעניין סכסוכי שכנים.

חיה ארז: הקושי בהוכחת סיבתיות בין מציאת פגרים לבין הוכחת הרעלה על ידי חקלאי ספציפי הוא גדול מאוד, ולכן רוב המקרים לא מגיעים בסופו של דבר לבית המשפט.

חיה ארז: נקודת תורפה שנייה היא חוסר מודעות במערכת המשפט, כי גם מקרים שמגיעי לבית המשפט לא מקבלים מענה בבתי המשפט.

חיה ארז: לדוגמה, חוק הגנת חית הבר קובע כי ניתן לתת קנסות של מעל מאה ושלושים אלף שקלים ומאסר של עד שנתיים.

חיה ארז: מאסרים לא נפסקים בכלל, וגם הקנסות הניתנים אינם מתקרבים לסכום המקסימאלי.

חיה ארז: ההמלצה היא שיש להעלות את המודעות לעניין בבתי המשפט.

חיה ארז: למשל, שילוב נושאי משפט סביבתי בהשתלמויות שופטים, על מנת שיבינו את הנזקים שעסקנו בהם קודם.

חיה ארז: המלצה אחרת מתייחסת לקשיים בהוכחת סיבתיות בין מציאת פגר לבין שיוך אחריות לחקלאי ספציפי.

חיה ארז: הכוונה היא הטלת קנסות מנהלתיים אפקטיביים כשיש יסוד סביר להניח אחריות כפי שקיים בחוקים אחרים כמו חוק זיהום אוויר.

חיה ארז: המלצה נוספת באותו הקשר היא קביעת חזקות משפטיות שיקלו על הוכחה, מפני שיש מקרים בהם הקשר הוא די ברור אך קשה לתת הוכחה.

חיה ארז: בחוק להגנת חית הבר יש חזקה אחת בלבד בסעיף 13, שעוסקת במקרה בו נמצאות בחזקת אדם חיות ציד, שעליו להוכיח שהוא מחזיק בהן כדין.

חיה ארז: חזקה אחת אפשרית היא אחריות החקלאי על השטח שלו, כלומר החקלאי הוא זה שצריך לסתור את החזקה שמטילה עליו אחריות לפגרים שהורעלו.

אילן שלוסברג: שמי פרופסור אילן שלוסברג ואני מנהל המעבדה לטוקסיקולוגיה במכון הווטרינרי "בית דגן".

אילן שלוסברג: אני רוצה לפרט את ההמלצות שלנו ולתת רקע על הנושא של הוועדה שלנו.

אילן שלוסברג: ראשית יש לעסוק בנזק העיקרי של חומרי ההדברה לחיות הבר, שהוא מתבטא בעיקר בהרעלות של ציפורים, כולל מינים חשובים של דורסי יום ולילה, בכלל זה גם נשרים.

אילן שלוסברג: אני מתפקד בשני תפקידים.

אילן שלוסברג: האחד, תפקידי במשרד החקלאות במעבדה לטוקסיקולוגיה, בכלל זה אני יושב בוועדה בין-משרדית לאישור שימוש בחומרי הדברה בחקלאות.

אילן שלוסברג: תפקידי השני הוא לבצע אבחון בהרעלת חיות בר, וחשוב להדגיש שכמעט כל הרעלות חיות הבר הן בזדון.

אילן שלוסברג: כל זה, על רקע אישור חומרים רעילים שאם משתמשים בהם על פי ההוראות בתווית, לא צריכות להופיע תופעות אצל בני האדם או אצל בעלי החיים.

אילן שלוסברג: הבעיה החשובה בהרעלות בזדון היא לא הרעל אלא המרעיל, מפני שמי שרוצה להרעיל כבר ימצא את הרעל.

אילן שלוסברג: אם נפסיק שימוש ברעל אחד, המרעיל ימצא רעל אחר להשתמש בו.

אילן שלוסברג: לכן יש לטפל בתופעת ההרעלות בזדון בעיקר על ידי אכיפה, חקיקה וחינוך והסברה.

אילן שלוסברג: זה לא במקרה, ששלוש מתוך חמש הוועדות מטפלות בנושאים אלו בדיוק.

אילן שלוסברג: מרבית ההרעלות בחיות הבר נגרמו כתוצאה מפיזור בלתי חוקי של פיתיונות, המיועדים לחזירי בר ולתנים, אשר מתרבים מפני שיש להם גישה לפסולת חקלאית רבה וזה משמש להם למחייה.

אילן שלוסברג: המלצתנו היא הפעלת פתרון מערכתי לבעיית סילוק הפסולת בחקלאות כדי לעזור לחקלאי ולמגר את ריבוי חזירי הבר והתנים.

אילן שלוסברג: כמו כן יש לשתף את המועצות המקומיות בעניין סילוק פגרים.

אילן שלוסברג: יש חומרים שאושרו בוועדה, גם בארץ וגם מחוץ לארץ, ושיש לבצע הערכה מחדש של אותם חומרים, שלא בטוח שאותם חומרים ישנים הם לא יותר רעילים ופחות סלקטיביים.

אילן שלוסברג: ההמלצה הייתה לבצע שיפוט מחדש של חלק מהתכשירים הישנים במטרה להחליפם בתכשירים פחות רעילים ויותר סלקטיביים.

אילן שלוסברג: בכלל זה, מציאת תחליף לזרחנים אורגניים שייתכן שהשימוש שהם ממשיך מפני שהם פחות יקרים.

אילן שלוסברג: המלצה שנייה היא קיום בסיס מידע הכולל נתונים מקיפים לגבי מכירה ושימוש ברעלים, ובמיוחד חומרי בדברה.

אילן שלוסברג: כמו כן, יש לבצע הערכת סיכונים במערכת ניהול סיכונים, של רעילות בשטח של תכשירי הדברה לחיות בר ובמיוחד לציפורים.

אילן שלוסברג: מקודם ציינתי שאם משתמשים בחומרי ההדברה על פי ההוראות שכתובות על התווית שלהם לא אמורה להיות פגיעה בחיות הבר, אך בפועל אין לנו מידע על ההשפעה על ציפורים.

אילן שלוסברג: אין בארץ מערכת ניטור רעלים בחיות בר ולא ידוע לאילו רעלים הם חשופים ובאיזו רמה.

אילן שלוסברג: לכן, המלצתנו היא למצוא תקציבים לפיתוח מערכות ניטור רעלים בחיות בר, כולל לימוד צוות לבדוק תוצאות בשטח, לספור אוכלוסיות ציפורים ולבצע דגימה ובדיקות אנליטיות לדם ולביצים של ציפורים על מנת שנוכל ללמוד מהן הבעיות הסביבתיות האמיתיות.

מרים פרוינד: שמי מרים פרוינד, אני מנהלת השירותים להגנת הצומח במשרד החקלאות, ובין היתר אנחנו אחראים על רישום תכשירי הדברה.

מרים פרוינד: אני חייבת לציין שמערכת רישוי של חומרים המיועדים להגנת הצומח בארץ היא מערכת מסודרת ביותר, ומי שמעוניין להכיר את המערכת מקרוב מוזמן לבוא ללמוד על הפעילות שלנו.

מרים פרוינד: רישום חומרי ההדברה בארץ מבוסס על תקנים אירופאים שהותאמו למדינת ישראל, וכן אנו פועלים באמצעות וועדות מייעצות, שאחת מהן מורכבת ממשרדי הממשלה הרלוונטיים – המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות, משרד העבודה, רשות שמורות הטבע והגנים ועוד נוספים שיש להם יד בעניין.

מרים פרוינד: הוועדה בוחנת את חומרי ההדברה על סמך קריטריונים חשובים באירופה.

מרים פרוינד: מידע סביבתי הוא נתון חשוב הנלקח בחשבון כאשר הוועדה מקבלת החלטות, למשל מידע על רעילות לציפורים, דגים וחיות משק.

מרים פרוינד: הוועדות קולעות גם לדעתנו מפני שחלק גדול מהמלצות הוועדות מיושם למשך שנים כבר.

מרים פרוינד: באולם פה יושבים חברים רבים מהוועדה הבין משרדית לרישום תכשירי הדברה, ואני אשמח אם הם יביעו דעתם על פיילות הוועדה.

מרים פרוינד: עבודת הוועדה מבוססת על ניתוח סיכונים, כל משרד בתחומו שלו.

דוד אזולאי: למי מותר לשווק חומרי הדברה?

דוד אזולאי: יש צורך ברישוי לשיווק?

מרים פרוינד: אין צורך בהיתר לשיווק, אלא ניתן לשווק רק את הרעלים המותרים על פי קבלת רישוי.

מרים פרוינד: שימוש בחומרים המסוכנים יותר – גם מבחינה סביבתית וגם מבחינת רעילות – מוסדר בחקיקה נפרדת.

מרים פרוינד: אלו חומרים שרק אנשים שקיבלו הכשרה והיתר שימוש מיוחד יכולים להשתמש בהם.

מרים פרוינד: מבחינת אכיפה, חוק הגנת הצומח התווסף לחוק הקנסות המנהלתיים, שכל עבירה יכולה להיקנס בקנס מנהלתי.

מרים פרוינד: בשנה האחרונה כמאתיים חקלאים נקנסו על שימוש לא נכון בחומרי הדברה.

דוד אזולאי: ומי אוכף את החוקים?

מרים פרוינד: משרד החקלאות אוכף, ואנחנו נותנים את הקנס.

מרים פרוינד: מבחינת אכיפה סביבתית על ידי הרשויות המקומיות, הוענקה לפקחים של הרשויות המקומיות הסמכות לקנוס על שימוש לא חוקי בחומרי הדברה בגינות ציבוריות או כל שימוש שאינו חקלאי.

מרים פרוינד: אני מקווה שהליכי הרישוי, ההטמעה וההדרכה של המפקחים ברשויות המקומיות יתקדם עוד השבוע, ויש לציין שהרשויות המקומיות משתפות עימנו פעולה בעניין.

מרים פרוינד: בימים אלו הסתיימו מערכי הדרכה בנושאים אלו.

דוד אזולאי: מדובר רק המועצות המקומיות או כל השלטון המקומי?

מרים פרוינד: רשויות מקומיות כפי שהן מופיעות בחוק, כלומר כל השלטון המקומי.

מרים פרוינד: מעבר לנושא חומרי ההדברה, משרד החקלאות הוכרז כמשרד ירוק, ואחד היעדים הוא חקלאות ברת קיימא.

מרים פרוינד: לדוגמה, פרויקט התנשמות מומן על ידי משרד החקלאות ועל ידי המרד להגנת הסביבה, והמשך מימונו מובטח גם לשנה הבאה.

מרים פרוינד: בנוסף, המשרד מוביל מספר פרויקטים של חלופות לחומרי הדברה, המפורסמים מהם הוא שימוש בזבובים עקרים כתחליף לריסוס.

מרים פרוינד: כלומר, הדברת הזבוב על ידי שימוש באוכלוסיות לא פוריות.

מרים פרוינד: לפני מספר חודשים המשרד הצטרף ליוזמה ארצית שהתחילה במועצות האזוריות בצפון, מיזם לשימוש בחומרים ידידותיים לסביבה ובשיטות הדברה אחרות.

מרים פרוינד: המשרד תומך בהדברה משולבת, כלומר הדברה של מזיקים לא רק באמצעות מזיקים כימיים אלא גם באמצעות חרקים טורפים, ונשמח להרחיב את העיסוק בעניין.

מרים פרוינד: לסיכום, משרד החקלאות מבצע פעולות רבות לשמירה על הסביבה.

מרים פרוינד: בעניין שימוש בחומרי הדברה, יש לזכור שהחקלאי מרסס את התוצרת שלו כדי שהוא יוכל לגדל אותה.

מרים פרוינד: גם גידולי כותנה היו לפני מספר שנים גידולים מאוד מזהמים מבחינת שימוש בחומרי הדברה, וכיום יש מהפך בעניין.

דוד אזולאי: האם יש רישום של משווקים ורוכשי הרעלים שגורמים סכנה לציבור ולחי?

מרים פרוינד: ישנם חומרים שמוגבלים במכירה, אותם חומרים שמוסדרים בתקנות מיוחדות, אך שאר החומרים נמכרים לכל מי שרוצה לקנות אותם.

ציפי איסר: שמי ציפי איסר, ואני נציגת ארגון "אדם טבע ודין".

ציפי איסר: ראשית, אני רוצה לברך את כבוד השופט טירקל על עבודתו החשובה בוועדה.

ציפי איסר: אני לא מסכימה עם גברת מרים פרוינד בנושא ניהול החומרים המסוכנים בישראל.

ציפי איסר: ניהול החומרים המסוכנים צריך לעבור מהפך, אנחנו נמצאים מרחק שנים מאחורי מדינות מפותחות, במצב של חוסר מידע על השפעת הכימיקלים, ואנו משתמשים ברעלים שבאירופה הם מחוץ לשימוש.

ציפי איסר: ברצוני להתמקד בוועדה שהוקמה על ידי משרד הבריאות בראשותו של פרופסור עדין, שהגישה את המלצותיה בנוגע למי השתייה.

ציפי איסר: חומרי הדברה מחלחלים לתוך מי התום ולכן נמצאים במי השתייה שלנו, וועדת עדין המליצה לשפר את תקני איכות מי השתייה גם בנושאי חומרי הדברה.

ציפי איסר: למשל, חומר הדברה בשם כלורופיריפוס הוא חומר מסוכן וללא תקן, ולכן הוא לא מנוטר במים אך נמצא שם.

ציפי איסר: על פי ארגון הבריאות הבינלאומי, חומרי הדברה מסוכנים כאלו שמחלחלים מהקרקע אל מי השתייה, פוגעים במערכת העצבים, משפיעים על פוריות, על מערכת הדם ועל הכליות.

ציפי איסר: המלצות וועדה זו הוגשו למשרד הבריאות לפני שלוש שנים, והן אמורות להגיע גם למסגרת וועדת הפנים והגנת הסביבה לאישור תקנות, אך זה לא קורה.

ציפי איסר: אגב, הוועדה המליצה לנטר אחת לשלושה חודשים את החומרים הללו, כדי לגלות מה מצב מי השתייה שלנו, ובמצב הקיים כיום, יש ניטור אחת לשש שנים בלבד.

ציפי איסר: כלומר, אנחנו לא מודעים לכמות החומרים הרעילים במי השתייה שלנו.

ציפי איסר: פנינו בנושא לבג"צ, שביקר את משרד הבריאות על ההתמהמהות בעניין.

ציפי איסר: צעד ראשון בעניין יכול להיות כינוס דיון בעניין מי השתייה, למטרת קידום בריאות הציבור.

דוד אזולאי: רק אתמול הסתיים דיון בנושא תקנות מי הקולחים, תקנות שבמשך עשר שנים לא טופלו, ואתמול הסתיים הטיפול בהן תוך שעתיים.

ציפי איסר: אני חושבת שנושא מי השתייה הוא אחד הנושאים שאדוני יכול לקדם דרך הוועדה שהוא מנהל.

דוד אזולאי: אנחנו ננסה לקדם את העניין, נפנה למשרד הבריאות לקידום העניין לטובת עם ישראל.

אורנית רז: שלום רב, שמי דוקטור אורנית רז ואני מנכ"לית הארגון לחקלאות ביולוגית אורגנית בישראל.

אורנית רז: אנו שמחים שהעניין נדון בכנסת.

אורנית רז: במשך שלושים שנים בארץ יש פרויקט חקלאות אורגנית בשדה אליהו, אחד הקיבוצים הראשונים שהתחילו עם חקלאות אורגנית.

אורנית רז: לצערי, אני מרגישה היום התמקדות במה לא צריך לעשות, ואני חושבת שצריך להתמקד במה שכן צריך לעשות.

אורנית רז: בשלוש השנים האחרונות באיחוד האירופי, למשל, מתוגמלים חקלאים בכסף כדי להסב שטחים חקלאיים לשטחים אורגניים.

אורנית רז: מנקודת המבט של החקלאים, אני חוששת מהאופציה שנותן הדין יהיה המשרד להגנת הסביבה.

אורנית רז: לחקלאים לא תהיה אפשרות להתפרנס מחקלאות אורגנית בצורה זו.

אורנית רז: חקלאות אורגנית היא בהחלט ניתן לביצוע, אך יש לעזור לחקלאים בצורה אופרטיבית כדי שיוכלו לעשות זאת – ובכך נמזער את הנזק.

גיא רילוב: שמי גיא רילוב, ואני אחראי על קשרי חוץ בארגון לחקלאות ביולוגית אורגנית בישראל.

גיא רילוב: אני חקלאי שלושים שנים, מתוכן עשרים אני עוסק בחקלאות אורגנית.

גיא רילוב: הסיבה למעבר לחקלאות אורגנית הייתה הרעלה משימוש בחומר הדברה שמאושר עד היום ולא נפסל.

גיא רילוב: כיום אני מגדל תוצרת אורגנית לשוק המקומי, ללא שימוש בחומרים כימיים כלל אלא בשימוש בחרקים מועילים ובקומפוסט.

גיא רילוב: בארץ קטנה כמו שלנו, שיש בה חקלאות אינטנסיבית כל כך, יש להפסיק את השימוש בחומרים כימיים רעילים שלבסוף נכנסים לנו לגוף דרך האוכל וגם דרך המים.

גיא רילוב: כתוצאה ממעבר כלל ארצי לחקלאות אורגנית, המחירים ירדו ויהיו שווים לכל נפש.

דוד אזולאי: מהם פערי המחירים מבחינת עלויות?

אורנית רז: באופן כללי, התוצרת האורגנית יקרה יותר מתוצרת רגילה בגלל בעיות ביקוש והיצע.

אורנית רז: בארץ יש בערך ארבע מאות וחמישים מגדלים אורגניים, שרוב תוצרתם מיוצאת לחוץ לארץ.

אורנית רז: גם כיום, כשיש התעוררות של גני ירק, המחירים עדיין יקרים.

מרים פרוינד: אני רוצה להעיר הערה.

מרים פרוינד: משרד החקלאות הסדיר את נושא החקלאות האורגנית, וכיום היא מפוקחת בחוק להסדרת תוצרת אורגנית.

גיא רילוב: מבחינת מחירים, את התוצרת שלי אני מוכר במחיר תוצרת רגילה בארץ.

סלימאן אבו רוכון: אני מנהל קשרי חוץ ברשות הטבע והגנים הלאומיים.

סלימאן אבו רוכון: ראשית, אני רוצה לברך על היוזמה ועל שיתוף הפעולה בין הגופים השונים.

סלימאן אבו רוכון: בעיה חמורה מסוג זה אכן מחייבת שימוש במגוון כלים – חינוך, אכיפה, פיקוח וחקיקה.

סלימאן אבו רוכון: ברצוני להתמקד בעניין החינוך, באזור עמק יזרעאל שהוא מוכה מכרסמים ונברנים.

סלימאן אבו רוכון: ביישוב כפר יהושע פעלנו במשך שנה בבתי הספר, ולבסוף הקמנו חמישים תיבות קינון של תנשמות ובזים, להדברה ביולוגית בעמק יזרעאל.

סלימאן אבו רוכון: הילדים קיבלו הסברה וחינוך על נושא ההדברה הביולוגית ועל ההדברה הכימית.

סלימאן אבו רוכון: יש לציין כי הילדים הם בני חקלאים שמשתמשים בחומרי הדברה כימיים, ועל כן היה בפרויקט שילוב של הילדים וההורים.

סלימאן אבו רוכון: אני מאמין שחינוך לטווח ארוך יכול להיות אחד הכלים לפתרון הבעיה בשילוב הכלים האחרים כמו חקיקה ואכיפה.

דוד אזולאי: לדעתי, הכול מתחיל ונגמר בחינוך.

דוד אזולאי: אם נצליח לשלב את הדור הצעיר ואת ההורים שעוסקים בחקלאות נגיע לתוצאות הרבה יותר טובות.

איתן עמיחי: אני רוצה לעסוק בעניין חומרי ההדברה בתעשיית המזון שאינו חקלאי, שאמורים להיות מטופלים על ידי המשרד להגנת הסביבה – ואני לא רואה את זה מתקיים.

איתן עמיחי: בארגונים גדולים שעוסקים בתחום, יש פיתוח טכנולוגיות שמחליפות חומרי הדברה.

איתן עמיחי: בחברה שבבעלותי, מפתחים טיפולים שונים להחלפת השימוש בחומרים כימיים במזון, למשל שימוש בטמפרטורות גבוהות, שלילת חמצן, יצירת ואקום ותת-לחץ, וכל אלה עוזרים לקטילת חרקים מזיקים.

איתן עמיחי: החברה שבבעלותי גם פיתחה תוכנת ניטור וזיהוי מוקדם של חרקים, וכיום עושים בה שימוש בארבעים ארצות בעולם.

איתן עמיחי: כל הפעילות היא פיתוח מקומי ישראלי שנעשית בעזרת מכון וולקני, ויש לציין כי הפעילות לא מקבלת תמיכה או אף התעניינות ממשרדי ממשלה שאמורים לתת את התמיכה, ובייחוד המשרד להגנת הסביבה.

יהושוע שקדי: שמי יהושוע שקדי, ואני המדען הראשי של רשות הטבע והגנים.

יהושוע שקדי: אני חושב שדבריו של פרופסור אילן שלוסברג היו מאוד חשובים.

יהושוע שקדי: ראשית, מי שמרעיל הוא אכן פושע, אך יש לזכור שהנזק הכלכלי הגדול שנגרם לחקלאי כתוצאה מתנאי הסניטציה הירודים בארץ שמושכים את חיות הבר, לפעמים לא מתירים לו ברירה אלא להרעיל חיות בר.

יהושוע שקדי: לכן, הפעולה המרכזית שיש לעשות היא לטפל בצורה יסודית בניקיון, שעד שלא יסלקו את המזון הזמין לחיות הבר, לא יסולק שורש הבעיה.

אליהו ריכטר: אני רוצה להפנות את תשומת לב הנוכחים לעובדה שבשנות התשעים היה אגף במשרד החקלאות שייעודו היה קידום מחקר ופיתוח יישומי לשיטות חקלאות חלופיות לשימוש בחומרי הדברה.

אליהו ריכטר: משרד האוצר פירק את האגף, ואני חושב שיש להקים אגף זה מחדש.

שלמה קפואה: שלום, שמי דוקטור שלמה קפואה ואני ראש אגף אגרו-אקולוגיה מהמשרד להגנת הסביבה.

שלמה קפואה: אני מרכז את תחום היחסים שבין החקלאות והסביבה במשרד להגנת הסביבה, בין אם מדובר במשק החי ובין אם מדובר במשק הצומח.

שלמה קפואה: אני כמובן מסכים עם הרבה מהדברים שנאמרו כאן היום.

שלמה קפואה: חשוב להציף את התחום של חומרי ההדברה והסביבה, חשוב לעסוק בעניין האכיפה, וחשוב להמשיך ולנהל מחקר בארץ ובועלם.

שלמה קפואה: יחד עם זאת, ועל רקע עליית מקרי ההרעלות, טוב לציבור לדעת מה נעשה למען בריאותו על ידי שירות המדינה.

שלמה קפואה: שמתי לב שחברים נכבדים מן הצוותים שהוקמו בוועדה הציבורית, לא בקיאים לחלוטין בנעשה במשרדי הממשלה.

שלמה קפואה: ראשית, לפני עשר שנים יזמנו סקר ראשון ללמידת השפעת השימוש בחומרי ההדברה במגזר החקלאי, גם מבחינה כמותית וגם מבחינה איכותית.

שלמה קפואה: סקר זה יאפשר לנו לדעת אם הפעולות האחרות והרבות שנעשות בתחום מועילות או לא מועילות.

שלמה קפואה: בנוסף, המשרד תיקן תקנה ביוזמתו במסגרת חוק החומרים המסוכנים, תקנה שמטרתה להסדיר ריסוסים בקרבת בתי מגורים.

שלמה קפואה: השנה הצבנו לעצמנו יעד, והוא לאתר ולטפל בעשרה עד שניים עשר תיקי עבריינים שלא נשמעים להוראות החוק בעניין ריסוס בקרבת מבנים.

שלמה קפואה: גברת מרים פרוינד הזכירה את העבודה הבין-משרדית, החשובה מאוד לתהליך רישום ורישוי חומרי הדברה.

שלמה קפואה: כפי שכולם וודאי יודעים, חומרי ההדברה מטופלים על ידי מדע הטוקסיקולוגיה, שמילת המפתח בו היא המינון.

שלמה קפואה: יש להתייחס לחשיפת האוכלוסייה לחומרי הדברה בצורה מידתית.

שלמה קפואה: בעניין הקטנת השימוש באותם חומרים, בשנים האחרונות הושקעו מיליוני שקלים בשיעור תמיכה של כחמישים אחוז בחקלאים המעוניינים למזער שימוש בחומרים רעילים.

שלמה קפואה: הגברת פרוינד הזכירה את פרויקט התנשמות והבזים, אחד מיני הכלים האפשריים לטיפול בעניין.

שלמה קפואה: הושקעו כספים בחקלאות אורגנית על מנת ליצור תורת עבודה שתונחל לחקלאים קונבנציונליים, ונעשו פעולות רבות נוספות בעניין שאין לי זמן לפרט.

שלמה קפואה: בעניין הסניטציה והניקיון שהוזכר קודם, במשך ארבעה עשרה השנים האחרונות הכנו תוכניות על-אזוריות לטיפול בפסולת חקלאית.

שלמה קפואה: מרגע שיש תוכניות אב מיושמות בשטח, הן מסדירות את הטיפול והסילוק בפסולת החקלאית.

שלמה קפואה: בשנה הקרובה בלבד יושקעו כעשרים וארבעה מיליון שקלים במימון ציבורי של חמישים אחוזים, על מנת להסדיר את סילוק הפגרים.

שלמה קפואה: נטען מקודם שיש צורך בתקנה בעניין, ויש לומר כי קיימת פקודת מחלות בעלי חיים במשרד החקלאות, שמסבירה היטב מה יש לעשות בפגרי יונקים או בעלי כנף.

שלמה קפואה: יש למעלה ממאה חמישים אלף טון פגרים מידי שנה, ובשנים האחרונות, לאחר שאיתרנו חלופות טכניות לטיפול בפגרים, סולקה מהפקודה האפשרות לטמון פגרים בבורי רקב.

שלמה קפואה: תחת זאת, נרכוש יחד עם החקלאים, בחמישים אחוזי מימון, מיכלים גדולים לאיסוף וסילוק מסודר של הפגרים, ואף השבה לטבע על פי עקרון המחזור והביו-מסה, ועוד היד נטויה.

שלמה קפואה: בנושא הרעלות הדגים בכינרת, רק לפני חודש התקבלה פסיקה בבית המשפט לגבי עבריין כרוני, שנכנס לבית העצורים לפרק זמן משמעותי.

שלמה קפואה: זהו רק קצה הקרחון, מפני כפי שכולם יודעים עד כמה הדגה בכינרת נמצאת בסכנה מוחשית.

שלמה קפואה: אגף אחר של המשרד יזם ומימן איסוף חומרי הדברה פגי תוקף שהובאו לאתר לסילוק חומרים מסוכנים.

שלמה קפואה: בנוסף, אנחנו מפעילים שלושה פקחים יעודים על שימוש בחומרי הדברה בחקלאות, כל זאת בעלות גבוהה מאוד.

שלמה קפואה: אנו מקיים כי העבודה החשובה הזו תאפשר גיוס משאבים גדולים יותר ותגבור העבודה.

ישעיהו בר אור: לא נשאר לי הרבה להוסיף לאחר דבריו של דוקטור קפואה.

ישעיהו בר אור: יש לומר שלמרות הטיפול, עדיין הבעיה קיימת, גם מבחינת ידע וגם מבחינת התארגנות.

ישעיהו בר אור: עדיין אין מידע על כמות חומרי הדברה הנמצאים בשימוש מבחינה שנתית.

ישעיהו בר אור: בשנת 1989 נעשה סקר שלגביו יש נתונים, אך מאז אין נתונים – וזהו דבר שהדעת אינה סובלת אותו.

ישעיהו בר אור: בהיעדר נתונים, קשה להעיד האם משתמשים בפחות חומרים מסוכנים.

דוד אזולאי: אני מבקש שהנתונים יועברו למשרד להגנת הסביבה, ואם זה לא ייעשה אני מבקש שזה יובא לידיעתנו.

ישעיהו בר אור: נושא נוסף הוא פיצול רישוי חומרי ההדברה.

ישעיהו בר אור: רישוי לחומרי הדברה במגזר התברואי, המגזר הביתי, נמצא בידי המשרד להגנת הסביבה.

ישעיהו בר אור: רישוי לחומרי הדברה חקלאיים נמצא בידי משרד החקלאות.

ישעיהו בר אור: רישוי לחומרי הדברה במגזר הווטרינרי נמצא בידי השרות הווטרינרי שהוא חלק ממשרד החקלאות.

ישעיהו בר אור: נציגי כל המשרדים יושבים בכל אחת מוועדות הרישוי, אך זה לא מבטיח עבודה אחידה.

ישעיהו בר אור: כיוון שאני מכיר את הרישוי במגזר התברואי ומכיר בכלליות את העבודה בוועדות המקבילות, אני יכול לומר שאין הלימה בין המדיניות של הוועדות.

ישעיהו בר אור: דוגמה אחת היא שהוועדה לרישוי חומרים מגזר התברואי הוציאה משימוש חומרים מסוימים שבמגזרים אחרים אין מגמה ברורה של הוצאה של אותם חומרים.

ישעיהו בר אור: אני חושב שיש לשקול שינוי המצב וליצור וועדה בין-משרדית.

ישעיהו בר אור: זה יכול להיות בחקיקה, והיוזמה הממשלתית בעניין לא צולחת.

דוד אזולאי: זה נשמע הגיוני מאוד שתהיה וועדה בין-משרדית, אך יש ליצור יוזמת חקיקה מצד המשרד להגנת הסביבה, וחקיקה ממשלתית תאחד את זה.

מרים פרויד: אני דווקא חושבת שההפרדה בין המגזרים קיימת בכל העולם, ובצדק, מפני שמדובר בחשיפות מסוגים שונים.

מרים פרויד: היו בעבר ניסיונות לאחד את הניתוח הטוקסיקולוגי של החומרים, אך הם לא צלחו.

מרים פרויד: ייתכן שוועדה אחת צריכה לדון בהיבטים הטוקסיקולוגים של החומרים, ואולי הדיון ברישוי החומרים השונים צריך להיעשות בוועדות מופרדות.

ישעיהו בר אור: למרות חילוקי הדעות, ברור כי הנושאים שנידונו היום הם בין-נושאיים.

ישעיהו בר אור: חומרי ההדברה נוגעים לנושאים שונים ורבים ולכן הנושא צריך להיות מטופל יחד עם כל הגורמים הרלוונטיים.

ישעיהו בר אור: אנו רוצים לשמוע את המלצות הוועדה המכובדת שהתקיימה היום, על מנת שנוכל ליישם את ההחלטות ולקדם את הנושא.

דוד אזולאי: אני רוצה להודות ולברך את יוזמי הכנס, דוקטור יוסי לשם, השופט יעקב טירקל, החברה להגנת הטבע ושאר ארגוני הסביבה שפעלו לקיום הדיון למזעור נזקי הרעלים וחומרי ההדברה.

דוד אזולאי: הוועדה תאמץ ותקדם כל חקיקה למזעור השימוש ברעלים ובחומרי ההדברה; הוועדה קוראת למשרד להגנת הסביבה ולמשרד החקלאות לפעול להעלאת מודעות הציבור ומודעות החקלאים בכל הקשור למזעור נזקים הנגרמים משימוש בחומרי הדברה; הוועדה פונה למשרד החקלאות לפעול לעידוד שימוש בחומרים ידידותיים לסביבה; הוועדה פונה למשרד הבריאות לקדם ולהביא לאישור בהקדם את תקנות איכות המים; אני מודה לכל מי שהגיע היום לדיון.

דוד אזולאי: תודה רבה.