ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 135, 2010-01-06 09:30

זבולון אורלב: כנראה שבתקנה הזו אין מספיק כסף.

זבולון אורלב: אנחנו רצינו לקיים דיון, לשמוע על המתרחש, ולראות מה ניתן לעשות.

זבולון אורלב: לקראת התקציב הדו שנתי 2009-2010 נעשה מאמץ של כל המפלגות הציוניות להסדיר תקציב מיוחד בשיעור של 3,000,000 שקלים לתגבר את תנועות הנוער.

זבולון אורלב: בגלל שיבושים ואי הבנות התוספת הזו לא אושרה בשנת 2009.

זבולון אורלב: אנחנו עושים מאמץ אדיר כדי שהתקציב הזה יאושר בשנת 2010.

זבולון אורלב: יש מפלגה אחת שעשתה מעשה חיובי בלתי רגיל, מפלגת ישראל ביתנו, ולפני כעשרה ימים היא הצליחה לתגבר את התקנה התקציבית במשרד החינוך המיועדת לתנועות הציוניות בסך של מיליון שקלים.

זבולון אורלב: פה אנחנו אומרים בפה מלא תודה רבה, מילות הוקרה והערכה רבה.

זבולון אורלב: מקור השיבוש של שנת 2009 ידוע לכולנו.

זבולון אורלב: אנחנו כבר התחלנו לעבוד כדי שהדבר הזה יפעל בשנת 2010.

זבולון אורלב: אנחנו מנסים לארגן את חברי הכנסת שקשורים לתנועות הנוער, כמו סגנית השר אורית נוקד, סגנית שר התמ"ת.

זבולון אורלב: אנחנו מחפשים בכל מפלגה את האיש שייקח על עצמו את הנושא.

זבולון אורלב: מטעמינו, מטעם הבית הלאומי-מפד"ל, לקח על עצמו את זה חה"כ אורי אורבך, חבר ועדת הכספים.

זבולון אורלב: אין כאן מישהו שעדיף על השני.

זבולון אורלב: אנחנו לא מחפשים את המייחד, אלא את המאחד והמשותף לכולם.

זבולון אורלב: כאן יש את השותפות המלאה של המפלגות הציוניות כדי שהתקציב הזה יעבור.

זבולון אורלב: בכנסת, עד שזה לא נעשה זה לא נעשה.

זבולון אורלב: אני לא מציע לאף אחד ללכת מחר למכולת ולקנות בהקפה על סמך זה שיו"ר ועדת החינוך אמר שבשנת 2010 יהיה תגבור תקציבי.

זבולון אורלב: בתור תקווה זה בסדר.

זבולון אורלב: אני מזמין שוב את כל התנועות לא להרפות מהנושא הזה.

זבולון אורלב: לצערי, יש נקודת תורפה, שחה"כ מולה ואני נתקלנו בה, בכל הסוגיה של אחריות מדינת ישראל כלפי התפוצות.

זבולון אורלב: כלומר, כולנו כאזרחים וכממשל מבינים, שהאחריות של הממשלה כלפי אזרחיה מכל העדות ומכל הדעות היא אחריות מוחלטת.

זבולון אורלב: לכל ממשלה יש אחריות מלאה לכלל אזרחיה.

זבולון אורלב: מדינת ישראל, בהיותה מדינה יהודית, הסכימה לקבל על עצמה אחריות מסוימת גם כלפי התפוצות.

זבולון אורלב: העובדה היא שקיים חוק של המוסדות הלאומיים.

זבולון אורלב: העובדה היא שקיימת ועדת שרים המתאמת בין הממשלה לבין המוסדות הלאומיים.

זבולון אורלב: העובדה היא שהממשלה מקציבה כספים לא מעטים לפעולות שונות הנעשות בתפוצות.

זבולון אורלב: רק אתמול התקיימה כאן ישיבה שציינה עשור לפרויקט "תגלית", ובה קיבלנו דיווח שהממשלה משתתפת בסך של 65,000,000 שקלים בפרויקט.

זבולון אורלב: יש פרויקטים רבים, וחה"כ מולה יודע הרבה יותר טוב ממני על כל השותפויות: קרן פינקוס וכו'.

זבולון אורלב: המדינה מחזיקה את כל החינוך היהודי בחבר העמים לשעבר.

זבולון אורלב: היתה לי הזכות כמנכ"ל משרד החינוך לשעבר לחתום על כל ההסכמים לקיים את אותו חינוך יהודי.

זבולון אורלב: המדינה מחזיקה גם את פרויקט נעלה – מימון נערים שמגיעים לכאן מ-10 מדינות, רובם מחבר העמים.

זבולון אורלב: מדובר בנערים שהם לא אזרחי מדינת ישראל, אלא הם בני העם היהודי.

זבולון אורלב: משלם המסים הישראלי רואה בזה חלק מהמשימה שלו.

זבולון אורלב: עם זאת, יש כאן נקודת תורפה.

זבולון אורלב: בכל הקשור לאחריות המדינה כלפי תנועות הנוער הישראליות אין בעיה.

זבולון אורלב: כלומר, האחריות היא מובנת.

זבולון אורלב: הם זוכים לתמיכה רבה, הסכמה והגדלה תקציבית.

זבולון אורלב: השר הנוכחי גם הוא ראוי להוקרה והערכה בתחום הזה, ביחד עם עוד חברי כנסת שפועלים בוועדת הכספים ובוועדת החינוך.

זבולון אורלב: מנגד, הסוגיה של תמיכה במפעלי חינוך של יהדות התפוצות היא לא דבר מובן מאליו.

זבולון אורלב: לכן, יש לנו תפקיד תודעתי חשוב מאוד כדי להנחיל את הערך הזה בקרב מקבלי ההחלטות התקציביות במדינת ישראל.

זבולון אורלב: זו מהותה של הישיבה היום.

זבולון אורלב: אני רואה שהכינו כאן מצגת.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו מבקשים שדניאל ליברנט, נשיא המיזם שלנו, ידבר.

זבולון אורלב: מי זה אנחנו?

סילביו חוסקוביץ: מועצת תנועות הנוער העולמיות.

זבולון אורלב: אז קודם כל, אתה מבשר לי שהוקמה מועצת תנועות נוער עולמיות.

זבולון אורלב: זה דבר חשוב.

זבולון אורלב: אנחנו כבר ממליצים על זה כמה וכמה שנים.

זבולון אורלב: אמרנו לתנועות הנוער העולמיות: תלמדו מהפקת הלקחים של מועצת תנועות הנוער בישראל.

זבולון אורלב: אני חושב שעשיתם מעשה חשוב מאוד.

זבולון אורלב: האם המועצה הוקמה כעמותה?

סילביו חוסקוביץ: בינתיים זה רשום כעמותה.

סילביו חוסקוביץ: דניאל ליברנט הוא הנשיא.

זבולון אורלב: יפתח את הדיון חה"כ שלמה מולה.

שלמה מולה: יש איזשהו הקשר מובהק בין נושא "תגלית" לבין הנושא של היום.

שלמה מולה: ללא פעילות של תנועות הנוער לא תהיינה תוכניות "תגלית".

שלמה מולה: כדי שהצעירים יגיעו לביקור בארץ, מישהו צריך להכין אותם.

שלמה מולה: אנחנו מדברים על כל תנועות הנוער: תנועת הנוער הציוני, תנועות הנוער הקשורים לרפורמים, לקונסרבטיבים, בני עקיבא, בית"ר, הבונים דרור, מכב"י וכו'.

שלמה מולה: היתה לי הזכות להכיר כמעט את כל תנועות הנוער במסגרת הפעילות של ההסתדרות הציונית העולמית.

שלמה מולה: לצערי, ישנה תפיסה כזו שכמעט אין צורך בהסתדרות הציוניות העולמית.

שלמה מולה: יש כאלה המרחיקים לכת ואומרים, שאין צורך בסוכנות היהודית.

שלמה מולה: אם אנחנו רוצים לדבר על שימור העם היהודי, כל עוד שלא חזרו הביתה כל היהודים מהגלות אין לנו אפשרות להתקיים כעם יהודי שלם.

שלמה מולה: כלומר, מחצית מהעם עדיין בחו"ל.

שלמה מולה: המדינה לא יכולה להתקיים בלי עלייה.

שלמה מולה: מישהו צריך לשמר אצל אותם יהודים את החוויה היהודית, את הזהות היהודית, את הגאווה היהודית.

שלמה מולה: המעמסה הזו היא על כתפי תנועות הנוער.

שלמה מולה: מי שלא ביקר במחנות תנועות הנוער לא מבין מה הפעילות של תנועות הנוער עושה לגאווה העצמית.

שלמה מולה: לי היתה הזכות להסתובב בדרום אמריקה בתפקידי הקודם, ולהגיע בערבי שבת ובשבת ולראות את הפעילות.

שלמה מולה: בסופו של יום כולם מדברים על אותה זהות יהודית שלנו, על הקשר עם ישראל.

שלמה מולה: גם אם אנחנו רוצים למנוע התבוללויות, שזה האתגר הגדול ביותר שלנו כעם יהודי.

שלמה מולה: אתה לא יכול לכפות על אנשים להתאהב במי שאינו יהודי, אבל אם אתה מעניק חינוך יהודי-ערכי ומייצר פעילות חינוכית בסביבה בה הוא גדל הוא יכול להיות אמריקאי ויהודי גאה.

שלמה מולה: גם בארץ יש היחלשות של פעילות תנועות הנוער.

שלמה מולה: אנחנו כאן צריכים לבוא ולהגיד, שיש לנו אחריות גם כלפי מי שנמצא בחו"ל.

שלמה מולה: אני לא מוכן שהמדינה תתנער ממה שקורה בתפוצות.

שלמה מולה: המצב הפיננסי של הארגונים היהודים, בעיקר של הסוכנות, נמצא בתהליך ירידה מדאיג ביותר.

שלמה מולה: למדינה יש אחריות.

שלמה מולה: אני מקווה, שחברי הכנסת כאן ובוועדת הכספים יגידו שהנושא של תנועות הנוער הציוניות העולמיות חשוב ובלתי נפרד מקיומנו כעם היהודי.

שלמה מולה: אני מקווה שזה יבוא לידי ביטוי לא רק בתפיחה על השכם, אלא גם הלכה למעשה.

שלמה מולה: המדינה צריכה לקחת אחריות ולתקצב את התנועות.

שלמה מולה: אם לא יהיו שליחים של תנועות הנוער, אנחנו נתקשה לשמר את אותם בני נוער.

שלמה מולה: לכן, בסוף לא תהיה עלייה ולא תהיה תוכנית ""תגלית"".

שלמה מולה: מי שלא מכיר את ישראל, מי שלא גאה בעצמו כיהודי, לא יבוא לכאן.

שלמה מולה: יש קשר מובהק בין עידוד עלייה, בין גאווה עצמית של הזהות היהודית והקשר עם ישראל.

שלמה מולה: הצומת המרכזי לפעילויות האלה זה תנועות הנוער העולמיות.

שלמה מולה: לכן, היחלשותה של ההסתדרות הציונית העולמית אסור שתפגע במפעל הציוני החשוב ביותר של אותן תנועות הנוער.

שלמה מולה: אני רוצה להוסיף, כי חלקן הגדול של תנועות הנוער עושה את זה בהתנדבות ולא למען רווח כספי.

שלמה מולה: זה לא מפעל עם הכנסות והוצאות.

שלמה מולה: בני הנוער הנשלחים מכאן לא משתכרים כמו השליחים הנוסעים למען עידוד עלייה.

שלמה מולה: הם מספקים במועט ומשתכרים שכר מינימום ולא חיים בדירה מפוארת כמו שליח של משרד החוץ.

שלמה מולה: הם שליחים של תנועות נוער שנותנים מזמנם ומרצם.

שלמה מולה: אנחנו צריכים להמשיך לעודד אותם ואף להעצים את הפעילויות שלהם.

שלמה מולה: כך אנחנו נשמור על הזיקה של אותם יהודים בגלות למדינת ישראל.

זבולון אורלב: עכשיו נעביר את רשות הדיבור לדניאל ליברנט, נשיא תנועות הנוער הציוניות-העולמיות.

דניאל ליברנט: תודה על קיום הישיבה הזו.

דניאל ליברנט: תודה שיש התעניינות במה שקורה בתנועות הנוער העולמיות.

דניאל ליברנט: אדוני היו"ר, אתה דיברת נכון כאשר דיברת על מה שקרה עם תנועות הנוער בארץ, ומה שצריך לקרות עם תנועות הנוער העולמיות.

דניאל ליברנט: במועצה נמצאות 17 תנועות נוער, שרובן מיוצגות פה.

זבולון אורלב: אתה אישית גם מזכ"ל של אחת התנועות האלה?

דניאל ליברנט: לא.

דניאל ליברנט: אני מקסיקאי.

דניאל ליברנט: הייתי יו"ר עולמי של מועצת הנגידים, של קרן היסוד העולמי.

זבולון אורלב: בישראל יו"ר מועצת תנועות הנוער עובר ברוטציה בין המזכ"לים של תנועות הנוער בישראל.

זבולון אורלב: אתם קבעתם שיטה אחרת.

זבולון אורלב: זה בסדר.

דניאל ליברנט: פה אנחנו מתחלקים לשני גופים.

דניאל ליברנט: אנחנו בונים על העמותה דבר שאני הצעתי, שיהיה מגובש על יד העמותה, שיעזור להשיג את התמיכות הכספיות על מנת להתמודד עם הפחתת התמיכה מטעם הסוכנות והתנועה הציונית בכלל.

דניאל ליברנט: לפני 4-5 תנועות הנוער קיבלו מהסוכנות היהודית 5,600,000 דולרים.

דניאל ליברנט: התקציב לשנה זו, אם הוא יתקיים, יגיע ל-3,200,000 דולר.

זבולון אורלב: קיצוץ הקרוב ל-50%.

דניאל ליברנט: כן.

דניאל ליברנט: בגלל זה מתקיים שיתוף הפעולה הזה.

דניאל ליברנט: אני לא חושב שמדינת ישראל צריכה לקחת את כל האחריות.

דניאל ליברנט: פה צריכה להיות חלוקת אחריות.

דניאל ליברנט: אנחנו צריכים להתמודד עם זה בשותפות.

דניאל ליברנט: ממדינת ישראל צריכה לבוא התמיכה הנכונה, כך שנוכל בשותפות להביא כספים נוספים בשביל לפתור את הבעיה שקרתה ב-4 שנים האחרונות.

זבולון אורלב: כמה היה התקציב לפני 4 שנים?

דניאל ליברנט: התקציב היה 5,600,000 מיליון דולר מהתקציב של הסוכנות היהודית.

דניאל ליברנט: התקציב הכללי של תנועות הנוער הוא קרוב ל-15,000,000 דולר בעולם.

דניאל ליברנט: מתוכם הם קיבלו שליש מהסוכנות היהודית ולשני שליש הם דאגו בעצמם.

זבולון אורלב: יש גם תקציב של המדינה.

זבולון אורלב: יש תקנה תקציבית במשרד החינוך.

דניאל ליברנט: עד כמה שידוע לי, הם קיבלו מעט מאוד מהמדינה.

זבולון אורלב: כמה הם קיבלו?

קריאה: הם קיבלו 76,000 שקלים.

דניאל בן-סימון: אני מבקש, בואו תציגו קודם את תנועות הנוער: מה הן עושות מה תפקידן היום, ורק אחר כך נדבר על כסף.

דניאל בן-סימון: למה להתחיל מהסוף?

דניאל בן-סימון: תתחילו מההתחלה, ואז נשאל כמה כסף חסר ומה מטרת הכסף.

דניאל בן-סימון: שמענו על 17 תנועות נוער.

דניאל בן-סימון: מי הן?

דניאל בן-סימון: האם הן פוליטיות, אידיאולוגיות?

דניאל בן-סימון: באיזה מדינות הן פועלות?

דניאל בן-סימון: בואו נדבר על כך לפני שנדבר על כמה המדינה נתנה או לא נתנה.

דניאל ליברנט: אני לא חושב שאני גזלתי יותר מדי זמן.

דניאל ליברנט: אני חושב, שאם לא לוקחים בחשבון מה קורה בשטח, לא עושים את הפעילות הנכונה.

דניאל ליברנט: שאלת, אדוני היו"ר, כמה כסף מקבלים מהמדינה.

דניאל ליברנט: כלומר, גם אתם לא יודעים כמה מעט אתם נותנים לכל הפעילות הזו.

דניאל ליברנט: אתה גם התחלת בשאלה, כמה ערך נתנה מדינת ישראל.

דניאל ליברנט: כלומר, מדובר בערך ובכסף.

דניאל ליברנט: יכול להיות שזה גם פוליטיקה.

דניאל ליברנט: תהיה הצגה של הכיוון.

דניאל ליברנט: אנחנו לא הכנו מצגת על ההיסטוריה.

דניאל ליברנט: יש הרבה מהעולים שנמצאים במדינה, הרבה השותפים בתהליך הציוני, הרבה שותפים להקמת המדינה.

דניאל ליברנט: אנחנו לא נגלגל את ההיסטוריה, כי אלה דברים שצריכים להיות מובנים לכל אחד שיושב סביב השולחן הזה.

דניאל ליברנט: אני אבקש מסילביו להציג את הדברים.

דניאל בן-סימון: אני יושב בכנסת 7 חודשים.

דניאל בן-סימון: אני משתתף בכל הוועדות האפשריות, וכולן מדברות על כסף.

דניאל בן-סימון: האם אין שום דבר במדינה חוץ מכסף.

דניאל ליברנט: אתה נכנסת בתקופה מאוד קשה.

דניאל בן-סימון: אבל יש ערכים מעבר לכסף.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדעתי, הסיבה שבכל מקום במדינה הזו מדברים על כסף, היא שאין מספיק תנועות נוער.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם יהיו מספיק תנועות נוער אנחנו נגיע למצב שנפסיק לדבר על כסף ונתחיל לדבר על ערכים.

סילביו חוסקוביץ: סביב השולחן יושבים נציגים של 17 תנועות נוער, הנעות מעזרא העולמי עד תנועת נצר הרפורמית, ממגשימי חירות עד השומר הצעיר.

זבולון אורלב: עזרא לא בקצה.

זבולון אורלב: עזרא לא קיצונית.

זבולון אורלב: היא מרכזית.

זבולון אורלב: גם השומר הצעיר היא לא תנועה קיצונית.

זבולון אורלב: הם תנועה ציונית.

סילביו חוסקוביץ: רציתי לציין את הקצוות מבחינה אידיאולוגית, כי חה"כ בן סימון שאל האם מדובר בתנועות פוליטיות.

סילביו חוסקוביץ: כל התנועות האלה הן תנועות אידיאולוגיות, שרוצות לשים על סדר היום הקהילתי, בכל קהילה בחו"ל, את הנושא הציוני על השולחן.

זבולון אורלב: חלקן פוליטיות, במובן שהמוסדות הלאומיים: הסוכנות וההסתדרות הציונית העולמית, קרן היסוד וקרן קיימת, כולן מנוהלות לאחר שמתקיימות בחירות על ידי תנועות עולמיות בוגרות, כאשר לתנועות העולמיות הבוגרות בדרך כלל יש גם תנועות נוער הקרובות אליהן ועובדות עבורן כדי להצליח בבחירות.

זבולון אורלב: אני מברך אותן.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו רואים בדאגה את התהליכים של התבוללות מצד אחד, ומצד שני את ההתחזקות של הארגונים הלא ציונים בתוך הקהילות היהודיות.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו רוצים להביא את המסר היהודי-הציוני על סדר היום הקהילתי בכל קהילה- וקהלה, ולא משנה אם היא גדולה או קטנה.

סילביו חוסקוביץ: המועצה קיימת כבר מספר שנים, אבל אנחנו החלטנו לחדש את המועצה, שבה 17 תנועות חברות בה.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו רואים בדאגה את התהליכים המתרחשים בקהילות היהודיות.

סילביו חוסקוביץ: מצד אחד אנחנו רואים תהליך של התבוללות, ומצד שני חיזוק של ארגונים לא ציוניים.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו רוצים להודות לך, אדוני היו"ר, על הדיון שאנחנו מקיימים כאן.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו רואים בעם היהודי נכס אסטרטגי של מדינת ישראל.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו רוצים להיות הרבה יותר משמעותיים ממה שאנחנו היום.

סילביו חוסקוביץ: כ-3,000 מתוך 8,000 שמגיעים במסגרת תוכנית "מסע" באים במסגרת השולחן המשותף שאתה רואה כאן.

סילביו חוסקוביץ: כלומר, אנחנו משמעותיים בתוך הקהילות היהודיות.

סילביו חוסקוביץ: הפנייה פה היא לא של כסף.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו רוצים להיות הרבה יותר משמעותיים.

סילביו חוסקוביץ: כמובן שיש לכך השלכה גם על העניין התקציבי.

סילביו חוסקוביץ: אם יהיו לנו תקציבים יותר גדולים, אנחנו נוכל לחזק את המסר שלנו.

סילביו חוסקוביץ: היום אנחנו פה כדי להגיד שאנחנו קיימים ואנחנו כוח עצום בתוך הקהילות.

סילביו חוסקוביץ: הנושא הכספי הוא בלתי נמנע.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו באנו לפה כדי לשים את זה על סדר היום, ולראות האם אפשר לבקש ממשלת ישראל שהיא תשים את הכספים הדרושים.

סילביו חוסקוביץ: אם ממשלת ישראל תהיה שותפה של אותו מיזם שאנחנו רוצים לקדם, אנחנו נביא שותפים יהודים מכל העולם.

סילביו חוסקוביץ: לכן יש חשיבות גדולה לכך שהממשלה תהיה שותפה למיזם שאנחנו מקיימים.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו לא רוצים שמדינת ישראל תיקח את האחריות הבלעדית לדבר הזה, למרות שאני חושב שהמדינה צריכה לחזק את הנושא הזה.

סילביו חוסקוביץ: אם אנחנו נצליח להביא את מדינת ישראל לתוך המיזם, אנחנו נוכל לגייס יהודים מכל העולם למיזם הזה כשותפים מלאים לאותו פרויקט שאנחנו רוצים לקיים.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו רוצים להביא את המסר היהודי-הציוני לרחוב היהודי.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו רוצים להביא את המסר היהודי-הציוני בעיקר לילדים הישראלים לשעבר.

סילביו חוסקוביץ: יש מאות אלפי ישראלים שנמצאים בחו"ל, ואנחנו רוצים להגיע לאותם הילדים של אותם הישראלים כדי להילחם בהתבוללות, כפי שקראנו עליה ב-YNET.

סילביו חוסקוביץ: אנחנו רוצים להעביר את המסר היהודי-הציוני.

סילביו חוסקוביץ: מקומו של מרכז כל התנועות העולמיות הוא כאן בישראל.

דניאל בן-סימון: תן לי דוגמא של תנועות מהקצה האחד עד הקצה השני.

זבולון אורלב: אנחנו פשוט נבקש מכל הנציגים הנמצאים כאן להציג את עצמם, וכך נדע איזה תנועות נוכחות כאן.

זבולון אורלב: דנה וולף – נצר עולמי.

זבולון אורלב: תנועת נוער ציוני רפורמי.

זבולון אורלב: יעקב חגואל – מנכ"ל בית"ר העולמית הפרוסה ב-18 ארצות בעולם היהודי מאז 1923.

זבולון אורלב: מיכאל הס – עולה מהולנד.

זבולון אורלב: נציג הבונים דרור בהולנד.

זבולון אורלב: – תנועת יהודה הצעיר – התנועה הציונית של ארגון נשות הדסה בארצות הברית, תנועה פלורליסטית.

זבולון אורלב: חלוץ המרחב – תנועה שדומה לבונים דרור.

זבולון אורלב: גל בן שימול – מזכ"ל תנועת הצופים העולמית, בעיקר לבני ישראלים בעולם.

זבולון אורלב: דני הלינסון – מזכ"ל עזרא התנועה העולמית, תנועה שפועלת בעולם עם האוכלוסייה דוברת רוסית ועם האוכלוסייה החרדית העולמית ב-10 ארצות.

זבולון אורלב: אביגיל בן אריה – מזכ"לית מרום עולמי, תנועה עולמית של הזרם המסורתי קונסרבטיבי בעולם.

זבולון אורלב: מייקל פרימן – מזכ"ל FZY – תנועה פלורליסטית בריטית.

זבולון אורלב: דוד קרן – מזכ"ל USY תנועת נוער הקונסרבטיבי בצפון אמריקה.

זבולון אורלב: כהן – מזכ"לית תנועת מגשימי חירות עולמית.

זבולון אורלב: קרלוס – מכב"י צעיר עולמי.

זבולון אורלב: אנחנו פועלים ב-400 מוסדות ב-61 מדינות.

זבולון אורלב: סרג'יו – מזכ"ל הנוער הציוני העולמי.

זבולון אורלב: אילן פרידמן – בני עקיבא העולמי.

זבולון אורלב: יש לנו 5,000 חניכים ב-150 סניפים הפרוסים ב-30 מדינות.

זבולון אורלב: אבי ברמן – תנועת הנוער של ה-OU, תנועת הנוער הגדולה ביותר בצפון אמריקה.

זבולון אורלב: דריו – שומר הצעיר, חלוצת תנועות הנוער העולמיות, פרוסה ב-19 מדינות.

זבולון אורלב: תנועת הקיבוצים.

זבולון אורלב: אנחנו נעבור למצגת.

איתן פלדי: המצגת לא מציגה את עברן של התנועות, אלא את ההווה ואת המחשבות לעתיד של המיזם המשותף שמועצת תנועות הנוער החליטה במשותף לנסות ולהוביל בעולם היהודי, מתוך הכרה בכך שהחינוך התנועתי הוא היום חוד חניך של החינוך היהודי-ציוני בכלל בקהילות יהודיות בעולם.

איתן פלדי: למרבה הצער, החינוך הפורמאלי היהודי-ציוני נמצא במצב משברי לחלוטין.

איתן פלדי: תנועות הנוער החליטו יחד מכל קצות הקשת האידיאולוגית לקחת על עצמן את המשימה במשותף.

איתן פלדי: הקונטקסט הוא משבר של מנהיגות, פיחות בזיקה של דור ההמשך לחיים היהודיים בקהילות, פלורליזם וקוטביות רבה בין הקבוצות השונות בעם היהודי, התבוללות קריטית, התמעטות, עוד אנו מדברים יש פחות יהודים ופחות עוד יותר צעירים המזדהים עם העם היהודים על כל מה שמשתמע מזה.

איתן פלדי: האתגר שלקחו על עצמן תנועות הנוער הוא להתאחד ולהתלכד, לא על חשבון הגוון האידיאולוגי הפרטיקולארי של כל אחת מהן אלא מתוך הכרה שזה צו השעה, ללכת יחד ולנסות לגרום לכך שהחינוך היהודי-ציוני יהיה משמעותי, רחב ועמוק יותר, גם במקומות שהוא היום כמעט ואיננו נמצא.

איתן פלדי: הכניסה למקומות האלה ודאי לא תהיה קלה, אבל זה האתגר, והן מתכוונות לעסוק בו.

איתן פלדי: כמובן שהאתגר הזה נתקל בכל מיני כוחות חוסמים, כמו שינויים בעם היהודי, שינויים בדרכי הפעולה וסדרי העדיפויות של המוסדות הלאומיים.

איתן פלדי: שמעתם איך התקציב ירד בשנים האחרונות.

איתן פלדי: בנוסף, קשיים כלכליים גם בקהילות עצמן, ולא רק בעקבות המשבר הכלכלי האחרון.

איתן פלדי: לא כל הקהילות רואות בעין יפה את העובדה הזו.

איתן פלדי: למעשה, יש כאן סתירה בין כמיהה וחינוך לעלייה לישראל, לבין השימור של הקהילות עצמן בעולם.

איתן פלדי: הכוונה היא להתמודד עם כל הדברים האלה.

איתן פלדי: הדרך שבה בחרנו, היא הקמת חבר נאמנים.

איתן פלדי: אני מוכרח לציין, שדניאל ליברנט, שהוא מנהיג ציוני עולמי, נשיא קרן היסוד העולמי לשעבר, קאווצר של המחלקה לעלייה ובוגר תנועת הנוער הציוני, מחובר לישראל בכל נימי נפשו והגיע במיוחד למפגש הזה ללא מימון של אף תנועה.

איתן פלדי: הכוונה היא שיהיה לנו חבר נאמנים בעולם של מנהיגים ושל בוגרי תנועות, שייתן גיבוי קהילתי-ציבורי בתוך הקהילות למיניהן.

איתן פלדי: אנחנו שוקדים כרגע על תהליך אסטרטגי, שנפתח בסמינר חשוב שקיימנו לפני שבועות ספורים.

איתן פלדי: בעקבות הסמינר הזה אנחנו מתכוונים להתקדם לתוכנית אסטרטגית מפורטת, להרחבת הפעילות התנועתית בעולם, ולהרחבת מיזמים משותפים לתנועות, בעיקר בישראל.

איתן פלדי: באמצעות הכוח הסינרגטי הזה אנחנו מתכוונים להוביל עם שותפים נוספים את המהלך שאנחנו כרגע נמצאים בתכנונו, של התרחבות ושל העמקת הפעילות.

איתן פלדי: בראש ובראשונה, אנחנו רוצים לראות את ממשלת ישראל כמוקד מרכזי מוביל.

איתן פלדי: אנחנו מאמינים, שללא מעורבות עמוקה של הממשלה זה בלתי אפשרי – ואנחנו לא מדברים פה רק על כסף, אבל אנחנו גם לא מתעלמים מהעניין הכספי.

איתן פלדי: אם הייתם מבקשים מכל מי שהיה חבר תנועה ועלה לארץ להרים את ידו, הייתם רואים פה מדגם מייצג של צעירים שמבחירה עלו לארץ.

איתן פלדי: החינוך התנועתי-הציוני הוא זה שעשה את העניין.

איתן פלדי: אני מאוד מקווה, אדוני היו"ר, שיתאפשר לצעירים האלה לספר מה עשתה להם התנועה ואיך הם הגיעו עד הלום.

איתן פלדי: גם שינויים בדרכי הפעולה וסדרי העדיפויות.

איתן פלדי: שמעתם איך התקציב ירד בשנים האחרונות.

איתן פלדי: אין המטרות שלנו היא הרחבה ניכרת במספר החניכים והמסגרות בעולם, פעילות חינוכית עמוקה בתחום היהודי-ציוני, ייזום מפעלים חינוכיים ייחודיים, בעיקר בארץ אבל גם בעולם כולו.

זבולון אורלב: האם יש נתון המצביע על כמה שליחים של כלל תנועות הנוער נמצאים היום בעולם?

זבולון אורלב: על איזה היקף מדובר?

סרג'יו אדלשטיין: יש כ-100 שליחים מתנועות הנוער, ובנוסף צריך להוסיף את שליחי בת עמי, שעושים עבודת קודש בעולם.

סרג'יו אדלשטיין: זה רק דרך הסוכנות היהודית.

סרג'יו אדלשטיין: בנוסף, יש עוד 50 נוספים שהם לא דרך הסוכנות היהודית.

סרג'יו אדלשטיין: בסך הכל יש 150 שליחים של תנועות הנוער.

זבולון אורלב: חתני ובתי הם שליחי תנועות הנוער באנגליה.

זבולון אורלב: אם אני אגלה אהדה לעניין, תבינו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איתן, אני מבינה שאתם רוצים להקים ארגון גג לתנועות נוער, ואז יהיה חבר נאמנים ונציגים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי תחושה שאני מתקרבת לאותם מוסדות הלאומיים, שאנחנו יודעים בדיוק איפה הם נמצאים כרגע.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש יותר מדי נושאי תפקידים: נשיא, מזכ"ל וכו'.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בינתיים אני רואה בירוקרטיה, מוסדות ומנהלים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שאלה שנייה: מה המכנה המשותף בין כל תנועות הנוער הנמצאות פה?

זבולון אורלב: ציונות.

זבולון אורלב: זה מספיק.

איתן פלדי: אנחנו לא מדברים על מבנה מורכב.

איתן פלדי: החידוש בכל העניין הוא ההתחברות של כל התנועות יחד, ללא הבדל של קווים אידיאולוגים, כדי להעמיק ולהרחיב את הפעילות התנועתית בעולם.

זבולון אורלב: זה פחות או יותר מה שקורה עם תנועות הנוער בישראל.

זבולון אורלב: גם להן יש מועצת תנועות הנוער שמאחדת את כלל תנועות הנוער, והיא הגוף הייצוגי ואיתו מדברים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לדעת שאתם מבינים מה שאתם עושים.

אלכס מילר: אני מברך על כינוס הישיבה.

אלכס מילר: רוב מי שנמצא כאן יודע ומכיר את פעילות תנועות הנוער העולמיות.

אלכס מילר: כחבר ועדת כספים וכמי שפעל למען תגבור תנועות הנוער ודאג שיועבר תקציב מינימאלי לתקנה במשרד החינוך, אני פניתי לכמה מהמפלגות הגדולות: מפלגת "העבודה", מפלגת "הליכוד" ומפלגת "קדימה" בעניין ארגון תקציב של 5,000,000 שקלים לתגבור התקנה.

אלכס מילר: ענו לי שאין כסף.

אלכס מילר: לאחר הפרסום בשבוע שעבר בעיתון "דמרקר", הבנתי שכן היה כסף אבל סדרי העדיפויות היו אחרות.

אלכס מילר: אם אנחנו כמפלגת "ישראל ביתנו" הצלחנו לתגבר את התקנה, גם מפלגת ,הליכוד" ומפלגת "העבודה" היו יכולים למצוא במסגרת הסכמים קואליציוניים למצוא 1,000,000 שקלים כדי לתגבר את תנועות הנוער.

אלכס מילר: הגיע הזמן שהתקנה הזו תהיה כבסיס תקציבי.

אלכס מילר: צריך לדאוג שבתקנה יהיו 1,000,000-1,500,000 שקלים, ושלא נגיע למצב שאותם מזכ"לים של תנועות הנוער מתחננים לחברי הכנסת לתקציב.

אלכס מילר: אני חושב, שזה לא מכובד.

אלכס מילר: כאשר אנחנו מדברים על מדינה שרוצה לשמור על הערכים היהודים בעולם, אני הייתי מצפה שבמטרות תוזכר המטרה של עלייה לישראל.

אלכס מילר: אני יודע שחשוב לכם לשמור על אותם אנשים בחו"ל, כי הם חלק מהתנועות שלכם.

אלכס מילר: שמעתי דברים.

אלכס מילר: אני נמצא במסגרת הזו מספיק שנים בשביל לדעת מה קורה בשטח.

אלכס מילר: באופן כללי אני מכיר תופעה של שמירה על אנשים שהם חלק מהפעילות בחו"ל, ובמדינות מסוימות הם שומרים על הפעילות בתוך הקילה היהודית ומשפיעים שם על הבחירות הפנימיות.

אלכס מילר: עם זאת, אם במטרות היתה מופיעה המילה "עלייה" לחלק מהאנשים היה קל יותר לקבל את הפעילות של תנועות הנוער העולמיות.

אלכס מילר: אם נאחד את כוחותינו לסיוע – פעילות במסגרת קואליציונית-ממשלתית ופעילות במסגרת תקצוב של תנועות הנוער האלה דרך התקנות הקיימות היום במשרדים ממשלתיים, אנחנו נוכל לזמן קצר להוציא את התנועות מהמשבר בו הן נתקלו בגלל הקיצוץ בסוכנות.

דנה וולף: המסר העיקרי שלנו, הוא חיזוק הקשר בין צעירים בעולם לבין ישראל.

דנה וולף: עוד לפני שאנחנו מדברים על עלייה, אנחנו מדברים על תוכניות ארוכות טווח.

דנה וולף: אנחנו עוברים על תוכנית ארוכת טווח בישראל, שלא כמו תוכנית "תגלית", במסגרתה מגיעים לארץ לארבעה עד עשרה חודשים או שנה.

דנה וולף: כך אנחנו שולחים שגרירים לעולם, שמייצגים את ישראל ומכירים את המדינה בצורה הרבה יותר טובה.

דנה וולף: כמה פעולות שנעשה בחו"ל זה עדיין לא שווה לחוויה שהם יחוו כאן בתוכניות ארוכות טווח.

זבולון אורלב: גל בן שימול מצופים עבריים העולמי, בבקשה.

גל בן שימול: קרוב למיליון ישראלים לשעבר מפוזרים בעולם, רובם בצפון אמריקה.

גל בן שימול: אני יודע שעוד תנועות החלו לאחרונה לעבוד בקרב בני ישראלים.

גל בן שימול: המטרה שלנו היא העלייה שלהם והחזרה שלהם לישראל.

גל בן שימול: כאן המקום לציין, שאנחנו פועלים בתמיכת משרד הקליטה.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לדני אלינסון מעזרא העולמי.

דניאל אלינסון: אני רוצה לומר משהו לגבי הפעילות של תנועות הנוער ברחבי העולם.

דניאל אלינסון: היום נמצאים בארצות הברית מיליון יהודים דוברי רוסית, והם מהווים 20% מהקהילה היהודית בארצות הברית.

דניאל אלינסון: תנועת עזרא הצליחה במהלך ה-6 שנים האחרונות להגיע ל-10,000 סטודנטים מגיל 18 עד 30, ולהקים פעילות ייחודית למען חיזוק הזהות היהודית ועלייה לישראל.

דניאל אלינסון: אם לא היתה תנועת עזרא, אף אחד לא היה יכול להגיע לציבור החרדי שנמצא בעולם ולחבר אותו לישראל.

דניאל אלינסון: אנחנו נמצאים היום בקצב גידול של 2,500 איש בשנה.

דניאל אלינסון: המשאבים הדרושים הם גדולים.

דניאל אלינסון: לצערי, המשאבים הניתנים לנו מהסוכנות היהודית רק הולכים ויורדים.

דניאל אלינסון: המשאבים הניתנים לנו ממדינת ישראל הולכים ויורדים.

דניאל אלינסון: בבסיס התקנה של משרד החינוך בשנת 2009 היה 76,000 שקלים.

דניאל אלינסון: זה המקום לציין את "ישראל ביתנו" לשבח על כך שהעבירה מיליון שקלים לתקנה.

דניאל אלינסון: לולא המיליון שקלים האלה כולנו היינו בקריסה.

דניאל אלינסון: זה מאוד משמעותי לתנועות הנוער העולמיות.

דניאל אלינסון: אני מקווה, שמדינת ישראל תשכיל להוסיף לבסיס התקנה, כך שלא יהיו שם רק 76,000 שקלים אלא 20,000 שקלים, וזה על מנת שתנועות הנוער יוכלו להגיע לכל אותם סטודנטים שהם לא יכולים להגיע אליהם היום.

זבולון אורלב: יוסף הרניק ממרו"ם, בבקשה.

יוסף הרניק: אני אחד שצמח בתנועות נוער.

יוסף הרניק: הייתי בחוץ לארץ, הגשמתי את החלום ועליתי לארץ.

יוסף הרניק: העיקר זה לא רק חינוך יהודי.

יוסף הרניק: העיקר הוא שאנחנו מחנכים את החניכים לעלות לארץ.

יוסף הרניק: חשוב ביותר שיישבו יחד כל התנועות בסובלנות, יכבדו אחד את השני למען מטרה גדולה.

יוסף הרניק: תוכנית ""תגלית"" זו מסגרת של חוויה.

יוסף הרניק: באים לעשרה ימים לראות את הארץ.

יוסף הרניק: בפעילות של תנועות הנוער צריך להודות לשליחים, כי בלעדיהם לא היינו מגיעים להישגים שהשגנו.

יוסף הרניק: למרות שאני לא צעיר, אני צעיר ברוח.

יוסף הרניק: אני חשוב שמוכרחים לקדם את זה כדי להבטיח עלייה בעתיד של אלה שיש להם חינוך יהודי-ציוני.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לברמן מ-NCSY.

אבי ברמן: אנחנו פועלים ב-350 קהילות שונות בצפון אמריקה, בארגנטינה, צ'ילה וקנדה.

אבי ברמן: המטרה שלנו היא ציונית.

אבי ברמן: כיום אנחנו מזרימים רק את הכספים שאנחנו מצליחים להשיג מהכשרות של ה-OU לטובת הפעילות שלנו ברחבי צפון אמריקה.

אבי ברמן: אנחנו כוללים היום 35,000 חניכים.

אבי ברמן: אנחנו מביאים לארץ אלפים.

אבי ברמן: כל שנה אנחנו מביאים לארץ 800 חבר'ה לתכנית קיץ, ושולחים מעל 1,500 חברים לתוכנית שנתית.

אבי ברמן: אנחנו חשופים למה שקורה בקהילות.

אבי ברמן: אנחנו מגיעים לקהילות ורואים אחוזי התבוללות של מעל 85%.

אבי ברמן: המצב הוא בלתי נסבל.

אבי ברמן: אנחנו בשטח.

אבי ברמן: ביחד עם תנועות כמו בני עקיבא ואחרות אנחנו מנסים להגיע לכמה שיותר חבר'ה.

אבי ברמן: מי שאנחנו לא מגיעים אליו היום, יהיה לנו קשה להגיע לדור הבא שלו.

אבי ברמן: יהיה קשה לבוא לילדים שלהם ולשכנע אותם לבוא לארץ במסגרת תכנית ""תגלית"" או במסגרת אחרת.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לאלכס קגן, מנהל נצר בברית המועצות.

אלכס קגן: רציתי לתאר את הפעילות שלנו בברית המועצות לשעבר.

אלכס קגן: תנועת נצר קיימת בברית המועצות לשעבר 15 שנה.

אלכס קגן: אנחנו התחלנו מפעילות של סמינר אחד, ועכשיו הגענו למספרים של 1,000-1,500 חניכים בשלושה מרכזים עיקריים: ברוסיה, אוקראינה ובל-רוסיה.

אלכס קגן: הגענו לרמה של סמינר אחד להכשרה למדריכי נוער על בסיס חודשי.

אלכס קגן: לאור הקיצוץ בתקציב נאלצנו לצמצם את זה.

אלכס קגן: עבדנו בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית, ואני מקווה שאנחנו נמשיך לעבוד בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית.

אלכס קגן: בקיץ שנה שעברה התקשינו ממש בקיום מחנות הקיץ, ולפתע קיבלנו סיוע מארצות הברית, מהתנועה הרפורמית וחברים אחרים.

אלכס קגן: מה יהיה בקיץ הבא?

אלכס קגן: שאלה טובה.

אלכס קגן: בקיץ שנה שעברה היו לנו 1,000 חניכים במחנות, ובקיץ הבא אנחנו לא יודעים כמה חניכים יהיו.

אלכס קגן: לכן, היוזמה לדיון היום היא מאוד מבורכת.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לחגואל מתנועת בית"ר העולמית.

יעקב חגואל: אין בעולם הציוני-יהודי היום גוף הפרוס בצורה שהמועצה הזו פרוסה.

יעקב חגואל: בכל קהילה, בכל בית כנסת, בכל בית ספר, יש תנועת נוער ציונית עולמית.

יעקב חגואל: אנחנו פרוסים בכל העולם, כמעט כמו קוקה-קולה.

יעקב חגואל: אני אומר את הדברים כי אני מאמין בכך.

יעקב חגואל: קוקה קולה יש גם בערב הסעודי ואנחנו לא נמצאים שם, אבל זה ההבדל.

יעקב חגואל: חה"כ מילר, אין תנועת נוער היושבת סביב השולחן הזה היום וחברה במועצה, שהמטרה הראשונה שלה במעל היא לא עלייה.

אלכס מילר: אני התייחסתי למה שהציגו במצגת.

זבולון אורלב: תדע לך, שמנהיג תנועתך, מנחם בגין, אמר כמה וכמה פעמים שגם הדברים הידועים ראוי שייאמרו.

יעקב חגואל: אז הנה אני אומר.

יעקב חגואל: אני מודה לך, חה"כ מילר, שנתת לי את ההזדמנות להדגיש, שהמטרה החשובה ביותר לתנועות היא עלייה ארצה.

יעקב כץ: למה אתם לא דורשים מראש הממשלה ומשרי הממשלה, שבמקום להתעסק בקומבינות לפרק את קדימה יעברו מקהילה לקהילה ויביאו יהודים ארצה?

זבולון אורלב: אני פוטר אותך מלהשיב.

זבולון אורלב: זו שאלה רטורית.

יעקב חגואל: אני רוצה להדגיש עוד מספר דגשים בנוגע לשולחן המשותף.

יעקב חגואל: אנחנו פה מדברים בשם השולחן המשותף ולא בשם התנועות שלנו.

יעקב חגואל: אנחנו מדברים על עלייה, על מאבק באנטישמיות.

יעקב חגואל: היום קשה ליהודים להסתובב בעולם כולו עם כיפות על הראשים.

יעקב חגואל: הפכנו להיות נוער הכובעים.

יעקב חגואל: אנחנו נלחמים בזה, ומחזקים את הנוער היהודי בכל העולם.

יעקב חגואל: דבר שני בו אנחנו מתעסקים בשולחן המשותף, הוא מניעת התבוללות.

יעקב חגואל: עצם המפגשים בתוך התנועות, זה המקום הכי טוב להיכרות בין יהודים.

זבולון אורלב: שידוכים בעברית.

יעקב חגואל: נכון.

יעקב חגואל: חשבתי שאסור לדבר על זה פה, אז ניסיתי מילה אחרת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו לא שואלים מה הם עושים אחרי השידוך.

יעקב חגואל: אני לא שואל, אני יודע.

יעקב חגואל: מעבר לכך, אנחנו גופים שקיימים עשרות שנים.

יעקב חגואל: אנחנו גופים שהקימו את המדינה הזו.

יעקב חגואל: אנחנו גופים שרוצים להביא לכאן כמה שיותר יהודים ולחזק את המדינה, ואנחנו גם עושים את זה.

יעקב חגואל: אנחנו גופים שעושים.

יעקב חגואל: אנחנו מביאים ארצה מאות ילדים ללא הוריהם, ובעקבותיהם גם ההורים מגיעים ארצה.

יעקב חגואל: אנחנו גם מביאים ארצה עשרות אלפי חניכים לתוכניות קצרות.

יעקב חגואל: אנחנו גם מביאים ארצה אלפי חניכים לתוכניות ארוכות.

יעקב חגואל: אני אומר פה דברים אמפיריים, שאפשר לבדוק אותם.

יעקב חגואל: אתם יכולים לקבל את הנתונים, אתם יכולים לקבל שמות של חניכים.

יעקב חגואל: אנחנו גופים שיודעים לעשות.

יעקב חגואל: כעת אנחנו נמצאים בפני משבר הקיים בכל העם היהודי, לאור המצב הכלכלי, לאור הבעיה שיש בסוכנות היהודית, לאור הבעיה שיש בגופים הלאומיים האחרים שעד היום היינו שותפים שלהם ועבדנו איתם יד-ביד.

יעקב חגואל: לאור זה, אנחנו זקוקים לעזרה.

יעקב חגואל: עד היום לא פנינו בצורה רשמית לבית הזה.

יעקב חגואל: היום אנחנו פונים אליכם בצורה רשמית, כי הגופים האלה לפני שוקת שבורה.

יעקב חגואל: הגופים צריכים היום את העזרה.

יעקב חגואל: הגופים האלה לא ימשיכו לפעול בלי העזרה הזו.

יעקב חגואל: אני אומר את זה בכאב רב.

יעקב חגואל: לא אמרתי מילה אחת על התנועה שלי.

יעקב חגואל: אפשר להיכנס לאתר שלנו וללמוד לבד.

יעקב חגואל: אני מדבר על השולחן המשותף, המייצג את כל עם ישראל.

דניאל בן-סימון: יש לי שאלה לנציג בית"ר.

דניאל בן-סימון: בית"ר זה הבסיס הרעיוני של התנועה הפוליטית ששולטת היום במדינה.

דניאל בן-סימון: איך אתם מדברים היום עם הנוער שלכם?

דניאל בן-סימון: פעם היתה סיסמה לבית"ר: שתי גדות לירדן.

דניאל בן-סימון: איך אתם מתמודדים היום עם מה שקורה כאן, עם השינויים המתחוללים בתנועת האם שלכם?

דניאל בן-סימון: מה אתם אומרים לנוער?

דניאל בן-סימון: האם אתם עדיין מנסים להפנים בתוכם את המסרים של אתמול, או שאתם אומרים שהמסר של בית"ר השתנה?

דניאל בן-סימון: איך אתם מעדכנים את בני הנוער האלה?

רונית תירוש: כמו שאתם מעדכנים את הבונים דרור.

דניאל בן-סימון: שאלתי שאלה רצינית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה לא קשור לתקציב שהם זקוקים לו.

דניאל בן-סימון: אני רוצה לדעת, על מה אתם מדברים עליו.

יעקב חגואל: השאלה היא טובה.

יעקב חגואל: תודה על השאלה.

יעקב חגואל: השאלה היא במקומה.

יעקב חגואל: אני רוצה להסביר, שאנחנו תנועה אידיאולוגית.

יעקב חגואל: אנחנו לא תנועה פוליטית.

יעקב חגואל: גדלו אצלנו מנהגים מכל המפלגות.

יעקב חגואל: אנחנו בית חרושת למנהיגים, שבחלקם אני מתגאה ובחלקם אני מתגאה פחות.

יעקב כץ: לפני 15 שנה ציפי לבני אמרה לי: אתה שמאלני.

יעקב כץ: אני תומכת בסיסמה "שתי גדות לירדן".

שלמה מולה: אתה תמצא בתנועות הנוער הרבה מאוד דעות.

שלמה מולה: יכול להיות שציפי לבני זזה מהדעה הזו.

יעקב חגואל: בשנת 1931 כאשר זאב ז'בוטינסקי ראש בית"ר כתב את השיר "שתי גדול לירדן" עוד לא היתה מדינת ישראל.

יעקב חגואל: עוד לא היינו כאן.

יעקב חגואל: אותנו זה רק חיזק.

יעקב חגואל: אנחנו ממשיכים לשיר "שתי גדות לירדן", וממשיכים לחלום על "שתי גדול לירדן".

יעקב כץ: אבל תמשיך את השיר "שתי גדות לירדן - זו שלנו זו גם כן".

יעקב חגואל: ברור.

יעקב חגואל: אנחנו כתנועה ממשיכים לחנך על זה.

זבולון אורלב: אני רוצה גם כן להגיב לשאלתו של חה"כ בן סימון, כיוון שאותה שאלה יכולה להישאל לגבי "בני עקיבא".

זבולון אורלב: אתה צריך להבחין בין החלטות פוליטיות, הקשורות במציאות ובאילוצים, לבין חזון חינוכי.

זבולון אורלב: אני חושב שצריך לחנך כל יהודי לאהוב את כל ארץ ישראל, ולהבין שיש לעם היהודי זכות על כל ארץ ישראל.

זבולון אורלב: יש ויכוח מה אפשר לממש ומה אי אפשר לממש.

זבולון אורלב: אותו ויכוח היה גם בערב הקמת המדינה: האם להסכים להחלטת החלוקה של האו"ם בכ"ט בנובמבר.

זבולון אורלב: האם בן גוריון חשב שהזכות שלנו על ארץ ישראל היא רק על גבולות החלוקה?

זבולון אורלב: בוודאי שלא.

זבולון אורלב: הוא גם חשב שיש לנו זכויות מלאות.

זבולון אורלב: האם הוא הסכים לחלוקת ירושלים?

זבולון אורלב: בחיים הוא לא הסכים לזה.

זבולון אורלב: תנועת נוער ומערכת חינוך לא צריכה להתחשב באילוצים זמניים.

דניאל בן-סימון: זמניים?

זבולון אורלב: הם זמניים ל-50 שנים הקרובות.

זבולון אורלב: בנצח של העם היהודי, שקיים למעלה מ-3,500 שנה, 50 שנה זה זמני.

זבולון אורלב: יש כרגע בעיות: פלסטינאים, האו"ם וארצות הברית, וצריך להתחשב.

זבולון אורלב: יש חילוקי דעות גם בין חבר הכנסת כץ לביני לגבי מה צריך לעשות, אבל שנינו נחנך אותו דבר את הילדים שלנו.

זבולון אורלב: אני מאמין שכל ילד יהודי צריך להתחנך על ירושלים השלמה והמאוחדת ועל זכותנו על ארץ ישראל.

זבולון אורלב: מהן ההכרעות הפוליטיות בנקודות זמן של דילמות?

זבולון אורלב: זו סוגיה אחרת.

שלמה מולה: אני חושב שזה לא נכון לצייר את תנועות הנוער, כאילו הפלטפורמה שלהם היא עם ארץ ישראל השלמה או לא.

שלמה מולה: תנועות הנוער עוסקות בנושאים ערכיים, חינוכיים, ערך האדם וחירותו, הנושא של סולידאריות חברתית שלנו כעם, הזהות היהודית וכו'.

זבולון אורלב: אני מציע, שוועדת החינוך לא תהיה הוועדה האידיאולוגית של כל תנועות הנוער.

זבולון אורלב: כל תנועת נוער מתנהלת לפי האידיאולוגיה שלה.

זבולון אורלב: אפשר לשאול שאלות.

זבולון אורלב: השאלה של חה"כ בן סימון היא חשובה מאוד, אבל אני חושב שהתשובה היא לא פחות חשובה.

דניאל בן-סימון: בהחלט.

זבולון אורלב: סגן השר, איוב קרא, הוא ממובילי הציונות בכנסת ישראל.

יעקב כץ: הכי ציוני במדינה.

איוב קרא: אני שומע את הויכוחים כאן, ואני חושב שזאת באמת בעיה של עם ישראל.

איוב קרא: במקום ללכת על המאקרו ולחשוב כיצד אותם ארגונים מצליחים באותן משימות שלשמן הם קמו, אנחנו מתווכחים ויוצרים פוליטיקה.

איוב קרא: אני בא מבית בו סבי מונה על ידי חיים ויצמן בשנת 1923 לאחראי על כל נכסי היהודים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חה"כ בן סימון, תקשיב לו טוב.

דניאל בן-סימון: כאשר אני אקבל סגן שר בליכוד, אני אלמד יותר.

דניאל בן-סימון: כאשר אני אקבל הצעה קונקרטית מהליכוד, אני מוכן לשקול את הדברים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הליכוד יודע למי להציע, כנראה.

איוב קרא: אני יכול לומר לכם, שהאידיאולוגיה ממנה אני בא היא ציונית בכל רמ"ח אבריי.

איוב קרא: אני לא באתי לקבל אתנן בכנסת.

איוב קרא: בטח אני לא חשוד כמי שלא ויתר על כיסא בכנסת למען מה שהאמנתי במאבק מול ראש הממשלה הקודם.

איוב קרא: אתנן זה לא בבית ספרי.

איוב קרא: אני מאמין, שאני צריך לשמור על העם היהודי ועל מדינת ישראל, כמו שציווה יתרו וכמו הכוהנים בימי בית שני.

איוב קרא: אבי היה מקורב מאוד לאבא כושי.

איוב קרא: הארגונים האלה חשובים כדי להמשיך מפעל ציוני אמיתי, שיביא כמה שיותר יהודים לכאן.

איוב קרא: זו הפואנטה.

איוב קרא: אם יהיו 61 בית"רים פה כדי לקיים את "שתי גדות לירקון" או לא, זה לא משנה.

זבולון אורלב: לירדן.

איוב קרא: אני אמרתי בכוונה.

איוב קרא: בסופו של דבר, אם אנחנו נמשיך להיאבק באמת ננהל את המדינה משתי גדות לירקון, לצערי הרב.

זבולון אורלב: לירדן.

איוב קרא: אני לא סתם אומר את זה.

איוב קרא: המאבקים בין יהודים יביאו לכך שלא ידברו על שתי גדות לירדן אלא על שתי גדות לירקון.

איוב קרא: מכוח הזכות אנחנו צריכים לעשות את זה ולא בזכות הכוח.

איוב קרא: את זה צריך ללמד את האנשים.

איוב קרא: עם כל הכבוד לכל מי שנמצא פה, אני רוצה לחיות במדינה דמוקרטית.

איוב קרא: אין לי מדינה אחרת לחיות בה חוץ מכאן כדי להרגיש בן חורין.

איוב קרא: הדרוזים יכלו להיות היום 200,000,000 איש, אבל הם נכחדו כי לא חיינו במדינה דמוקרטית.

איוב קרא: יש לנו דברים משותפים עם העם היהודי עוד מתקופת משה רבנו.

איוב קרא: כאשר דיברו על כך שישראל ביתנו מצאה לתקנה מיליון שקלים, היא בסופו של דבר היא באה על שכרה.

איוב קרא: אחת ההפתעות בבחירות היתה שישראל ביתנו זכתה להכנסת מנדט לכנסת בגלל זה.

איוב קרא: הם קיבלו הרבה כוח במגזר הדרוזי, מה שהפתיע את כולם.

איוב קרא: אני גדלתי על טהרת הנוער העובד והלומד.

איוב קרא: אני התחנכתי בכדורי ואחר כך בכפר גליל בבית ספר חקלאי.

איוב קרא: אנחנו צריכים לדאוג למצב בו הארגונים האלה ימשיכו לפעול.

איוב קרא: אבא שלי היה ממייסדי החוג הציוני-הדרוזי.

איוב קרא: לפני שבאתי לכאן קיימתי שיחה עם שר החינוך, והוא אמר באופן חד משמעי שהוא רוצה כמה שיותר לתמוך בארגונים.

איוב קרא: יש לי תהיות בנוגע לכסף שהגיע לשולחן ועדת הכספים, ומשום מה נעלם.

איוב קרא: אני מבקש מחברי הכנסת, לבדוק למה ואיפה.

זבולון אורלב: אנחנו יודעים לאן הוא נעלם.

איוב קרא: חשוב להחזיר את הכסף הזה ולגבות את הארגונים האלה.

שלמה מולה: אני יכול להבטיח לך, שאם השר גדעון סער יביא מחר בקשה של העברה תקציב מסעיף לסעיף, אנחנו נגייס רוב.

זבולון אורלב: תעבור על תקנות משרד החינוך, ותגיד לי איפה ניתן לקצץ.

זבולון אורלב: אני לא בעד שנעביר מכיס לכיס.

זבולון אורלב: אני בעד זה שנוסיף מקופת משרד האוצר, הקופה הכללית של מדינת ישראל.

זבולון אורלב: אני לא מציע שנוריד מקופת תנועות הנוער בישראל כדי להעביר לתנועות הנוער העולמיות.

שלמה מולה: זה לא מה שאמרתי.

זבולון אורלב: זו המשמעות.

זבולון אורלב: ממה להעביר, מעיירות הפיתוח?

זבולון אורלב: אנחנו בעד להגדיל את הקופה ולא לשחק בתוכה.

איוב קרא: לשר החינוך יש אוזן קשבת לעניין, יש לו הערכה גדולה לארגונים הללו, והוא יעשה הכל כדי לתקן את העוולה.

זאב שוורץ: אני יושב כאן כמזכ"ל בני עקיבא וגם כיו"ר משותף עם סרג'יו לתנועות הנוער העולמיות.

זאב שוורץ: אין פסוק יותר מתאים להתכנסות כאן היום מאשר: "ויהי בישורון מלך, בהתאסף ראשי עם יחד שבטי ישראל".

זאב שוורץ: כאשר אנחנו נכנסים לבית המלוכה של העם היהודי, שמתחדש בארצו, תנועות הנוער העולמיות הן יחד שבטי ישראל.

זאב שוורץ: אם הייתי מתרגם את זה לאנגלית הייתי אומר: WIN-WIN.

זאב שוורץ: יש פה את כל הצבעים של הקשת של העם היהודי.

זאב שוורץ: טוב לנו ביחד, כייף לנו ביחד.

זאב שוורץ: אנחנו מסתדרים עם קשת הדעות, כי כולנו מאוחדים במאבק בחזית.

זאב שוורץ: מי שנאבק בחו"ל על כל נפש יהודי אלה תנועות הנוער העולמיות.

זאב שוורץ: בנוסף, הן נלחמות בחזית של אנטישמיות.

זאב שוורץ: לאחר דוח גולדסטון, הלכה וגברה האש.

זאב שוורץ: אנחנו במצב לא נעים.

זאב שוורץ: כאשר אנחנו באים לבית הזה, אנחנו אומרים שאנחנו היחידים השומרים על הזהות היהודית, מפתחים את המנהיגות העתידית, מה שעשינו יותר ממאה שנה.

זאב שוורץ: תפקחו עיניים, ותראו כמה התחנכו בתנועות בחו"ל, ובזכות זה הם מנהיגים את הקהילות בחו"ל, הם הגיעו לארץ ומנהיגים את עם ישראל כאן.

זאב שוורץ: הבת שלי מדריכה בסניף שבט של ילדים מוגבלים בשוהם.

זאב שוורץ: אני זאב על שם זאב ז'בוטינסקי.

זאב שוורץ: סבא שלי רביזיוניסט שברח מליטא.

זאב שוורץ: אמא שלי הלכה ל"בונים" בדרום אפריקה.

זאב שוורץ: אני זכיתי ללכת לבית ספר של בני עקיבא.

זאב שוורץ: אצלנו זה ב-BNA- בני עקיבא.

זאב שוורץ: זבולון כבוגר התנועה בארץ אמר את זה נפלא:

זאב שוורץ: אם לא היו תנועות נוער לא היתה עלייה, כל המטוסים היפים לא היו נוחתים כאן עם יהודים.

זאב שוורץ: לא מדובר רק בעלייה.

זאב שוורץ: מדובר גם בהגשמה והתיישבות בקיבוץ, בספר, בכפר, ביהודה ושומרון, בגולן, בנגב.

זאב שוורץ: החלום של בן גוריון הוא על תנועות נוער שמיישבות את הנגב.

זאב שוורץ: אנחנו מאמינים בלהתנחל בלבבות, להגיע לחיפה ולתל אביב.

זאב שוורץ: כרגע לא מעניין אותנו הדעות הפוליטיות.

זאב שוורץ: מעניין אותנו שאנחנו מאוחדים.

זאב שוורץ: בתקופה הזו אנחנו מאחדים כוחות עם הממשלה והכנסת, שמבינה שכל ישראל ערבים זה לזה.

זאב שוורץ: אם לא נתאחד ונקים ועדת חקירה, שתחקור איך אפשר להציל את עם ישראל בזרוע המבצעת של תנועות הנוער, התוצאות ידועות מראש: עוד יהודי יתבולל, עוד נישואי תערובת, עוד מקרה של בריחה מהיהדות ומהציונות.

זאב שוורץ: אנחנו פונים אליכם: יש לנו את הכלים, יש לנו את הדרך המוצלחת, אנחנו מתמודדים במעורבות חברתית נגד סמים, אלכוהול ונגד אינדווידואליזם.

זאב שוורץ: כפי שהצלחתם להביא חניכי נוער לשנה בארץ בתמיכת הממשלה והסוכנות, תתמכו גם בתוכנית כזו המיועדת לתיכוניסטים, תוכנית הנקראת "לפיד".

זאב שוורץ: כמו שהצלתם תנועות ישראליות, תעשו גם כאן.

זאב שוורץ: עיני לא צרה, אבל אני רוצה שתהיינה שתי עיניים: אחת לישראל ואחת שתהיה צופייה.

זאב שוורץ: שתהיה גאולה שלמה, שיתמכו גם בתנועות העולמיות, שיהיה צדק למען העם היהודי.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לקארמה פיינשטיין ממגשימי חירות עולמי.

קארמה פיינשטיין: אני רוצה להודות ליו"ר הוועדה ולחברי הכנסת, במיוחד לסגן השר קרא וחה"כ הכנסת ברקוביץ שבאו.

קארמה פיינשטיין: אני יודעת כמה הם מסורים לנושא.

קארמה פיינשטיין: יש נקודה אחת שלא הועלתה.

קארמה פיינשטיין: לנו יש אג'נדה ציונית.

קארמה פיינשטיין: המכנה המשותף שלנו הוא הנושא הציוני.

קארמה פיינשטיין: העניין הכספי הוא אמצעי בלבד.

קארמה פיינשטיין: כל הגוף הזה נלחם על הזכות שלנו להעלות את האג'נדה הציונית שלנו.

קארמה פיינשטיין: אנחנו לא מעוניינים להיות תלויים באג'נדה של המגביות בארצות הברית, שאומרות לנו: "אל תגידו עלייה, זה לא יפה.

קארמה פיינשטיין: אל תגידו ציונות, זה נוקשה, זה בעייתי".

קארמה פיינשטיין: כולנו נתקלים בזה.

קארמה פיינשטיין: הסוכנות נתקלת בבעיות מול האנשים האלה.

קארמה פיינשטיין: היא רוצה לעזור לנו, אבל המגביות באות בדרישות.

קארמה פיינשטיין: אנחנו רוצים עצמאות ציונית ולא פוליטית.

קארמה פיינשטיין: אנחנו רוצים להיות מסוגלים לבוא ולהגיד: האג'נדה שלנו תצא מציון.

קארמה פיינשטיין: ממשלת ישראל, ועדת החינוך של הכנסת, תתמוך באג'נדה הציונית שלנו ותיתן לנו להיות הקול הקורא עם האג'נדה הציונית.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: דברים מרשימים מאוד.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לקרלוס טפירו ממכב"י העולמי.

קרלוס טפירו: אתייחס לנושא שטרם הועלה.

קרלוס טפירו: אתם מכירים את התנועה, את המכבייה, את האירועים שבהם יש אלפי יהודים.

קרלוס טפירו: הערך המוסף שיש לנו כתנועות נוער, הוא שדרך תנועת הנוער שלנו אנחנו יכולים להעלות נושאים שהם רלוונטיים בעניין זהות יהודית וציונות בפני אוכלוסיות שהן אינן מגויסות, אוכלוסיות רחוקות מהמסר היהודי-ציוני.

קרלוס טפירו: משחקי מכבי יתקיימו בוינה בעוד שנה, במקומו של הרצל ושל היטלר.

קרלוס טפירו: התנועה שלנו, שהיא ערכית ציונית ויהודית, תוביל את כל המערך היהודי-ציוני לנוער שהוא לא מגויס.

קרלוס טפירו: זה דבר חשוב מאוד.

קרלוס טפירו: כך אפשר לגרום ליהודים שהם רחוקים מאוד להתקרב לצלחת הנפלאה של הציונות ושל היהדות.

קרלוס טפירו: זה דבר חשוב מאוד.

קרלוס טפירו: תשובתנו לאתגרים הפוליטיים הקיימים במדינת ישראל הן לחלוטין שונות אחת מהשנייה.

קרלוס טפירו: כל אחת מהתנועות מביאה גישה שונה.

קרלוס טפירו: הייתי מזמין אתכם למכון המדריכים, ואתם הייתם רואים שאנחנו יושבים בפנל וכל אחד מציג את עמדתו.

קרלוס טפירו: הייתם רואים כמה שמח שם, כמו בכנסת.

קרלוס טפירו: עם זאת, זה תמיד מנקודה אידיאולוגית כדי להשפיע על הילדים שלנו לעלות ארצה.

זבולון אורלב: רשות הדיבור היא למיכאל דרור מ"הבונים דרור".

מיכאל הס: אני מ"הבונים דרור", אבל אני ציוני.

מיכאל הס: אני לא רוצה לדבר על העניין הספציפי שלי, אני רוצה לדבר על העניין הרחב של העלייה לארץ.

מיכאל הס: אני בן לאמא שירדה מהארץ לפני 40 שנה להולנד הנוחה, המדהימה, אבל מאוד קרה.

מיכאל הס: מאז שידעתי ללכת הייתי חניך בתנועת הנוער, הייתי ראש חינוך ומזכיר בתנועת נוער.

מיכאל הס: את אשתי פגשתי בקונגרס הציוני לפני 4 שנים.

מיכאל הס: נבחרתי מטעם הקהילה ההולנדית, והיא נבחרה מטעם הקהילה בברזיל של השומר הצעיר.

מיכאל הס: עלינו ארצה, גרנו במרכז המגשימים של יהודה הצעיר, שנסגר לפני שבוע.

מיכאל הס: התחתנו, והגשמנו את חלומותינו יחד כזוג.

מיכאל הס: כיום אני עובד בתנועה, ואחראי על כל הפרויקטים של התנועה בהולנד.

מיכאל הס: אני רוצה לציין, שכל הבוגרים של התנועות הציוניות משרתים בצה"ל, מחנכים בבתי הספר בפריפריה, ופעילים במישורים החברתיים והפוליטיים.

מיכאל הס: להזכירכם, נגיד הבנק הוא בוגר התנועה שלנו.

מיכאל הס: בהולנד אני רואה הרבה מאוד בעיות של הקשר בין התפוצות לישראל, בעיות של התבוללות.

מיכאל הס: כל העולים פה מגויסים לעזור ולהתמודד עם הבעיות האלה.

מיכאל הס: אנחנו רוצים לעשות את העבודה במדינות שלנו, ואני מבקש מכם לספק לנו את הכלים לעשות זאת.

מיכאל הס: רק כך נוכל לוודא שאותם חניכים, שעכשיו הם בני 7, יישבו כאן בעוד 20 שנה כעולים חדשים בארץ.

יעקב כץ: חוץ מילודה אנחנו צריכים פה תוך כמה שנים 10,000,000 יהודים.

יעקב כץ: בשבוע האחרון התבשרנו שהורידו 2% במע"מ, כי התברר שיש 5 מיליארד שקלים מיותרים.

יעקב כץ: אני מבטיח לכם, שכאשר אני אהיה ראש ממשלה ויתברר שיש 5 מיליארד שקלים בצד, אני אאסוף את כולכם ונתכנן איך לקחת את הכסף הזה כדי לדאוג, שבשנתיים עד עשר שנים הקרובות יעלו עוד חצי מיליון עד מיליון יהודים.

יעקב כץ: כך אני הייתי עושה, ולא זורק את זה לדבר שהוא פופוליסטי.

יעקב כץ: הדבר שאתם עושים הוא הכי חשוב.

יעקב כץ: ממשלת ישראל היתה צריכה לראות את זה כמשימה שלה, ולא לתת פרוטה פה ועוד פרוטה מישראל ביתנו.

יעקב כץ: זו היתה צריכה להיות האג'נדה המרכזית של ממשלת ישראל, כאשר ראש הממשלה מוביל אותה, ושרים מופיעים בקהילות השונות וקוראים ליהודים לעלות ארצה.

יעקב כץ: אתם הייתם צריכים להיות העיקר, איתכם היה צריך לשבת ולתכנן איך לעשות זאת.

יעקב כץ: יש לנו מאגר ענק של מיליוני יהודים בחו"ל, שנעלמים לנו מול העיניים.

יעקב כץ: הציבור החרדי הוא ציבור פנטסטי.

יעקב כץ: יש להם 15-16 ילדים במשפחה.

יעקב כץ: אפשר היה להביא את כולם.

יעקב כץ: יש לנו את גליל, הנגב, יהודה ושומרון, עבר הירדן המערבי והמזרחי, יש לנו הרבה מקום בארץ ישראל.

יעקב כץ: זו היתה צריכה להיות האג'נדה המרכזית.

שלמה מולה: חוץ מיהודה ושומרון ועבר הירדן, אני חותם על הכל.

יעקב כץ: אני מודיע לכם, שכאשר אני אהיה ראש ממשלה אני אביא את הכסף.

זבולון אורלב: לכן, אל תבנו על הכסף.

רונית תירוש: רואים שחה"כ כץ הוא חבר טוב של אריק שרון.

רונית תירוש: כאשר הוא מדבר, אני רואה לנגד עיני את המאבק האדיר שהוא ניהל כדי להעלות את ילדי הפלשמורה.

רונית תירוש: הדיון כאן מזכיר לי את הדיון שהיה כאן

רונית תירוש: אתמול עם "תגלית", שחוגגת עשור לקיומה.

רונית תירוש: אני רוצה לחזור על הדברים שאמרתי בדיון אתמול.

רונית תירוש: אני חושבת, שמדינת ישראל זקוקה להם יותר מאשר הם זקוקים לנו.

רונית תירוש: זה נכון שיש להם בעיות של התבוללות.

רונית תירוש: כמנכ"לית משרד החינוך נסעתי ופגשתי ראשי פדרציות וקהילות, והבנתי שהם מתמודדים עם הבעיה הזו.

רונית תירוש: מדינת ישראל זקוקה להם, בין אם הם עושים עלייה ובין אם הם נשארים שם.

רונית תירוש: יש לנו בעיה של הסברה בחו"ל.

רונית תירוש: מדינת ישראל הולכת ונעשית יותר ויותר מבודדת ושנואה על אומות העולם.

רונית תירוש: בשל כך, גם אם אנחנו חושבים שאנחנו אור לגויים והשם בעזרנו, עדיין זה לא מספק.

רונית תירוש: צריך יותר ידידות בעולם.

רונית תירוש: ככל שיהיו לנו יותר שגרירים טובים, שיידעו להסביר את הבעיות שלנו כאן, יש סיכוי שנוכל לרתום עוד אומות שתסייע לנו בעת מצוקה כזו או אחרת.

רונית תירוש: הדבר שחזר על עצמו בדיון, זה תקציב.

רונית תירוש: אני חושבת, שלא נסתפק בזה שאנחנו מחזקים אותם ושולחים אותם בחזרה לעשות את השליחות.

רונית תירוש: אולי נצא עם קריאה של ועדת החינוך, להחתים עוד חברי כנסת מסיעות שונות של הבית, ולהפנות תשומת לבו של ראש הממשלה לכך.

רונית תירוש: אני רוצה להאמין בתמימותי, שאולי הוא כל כך עסוק עד שלא נתן דעתו לנושא הזה.

רונית תירוש: אולי עצומה כזו מטעמנו תעורר אותו לחשוב על המצוקה הקיימת כאן.

רונית תירוש: אנחנו כמדינה, במסגרת תכנית אסטרטגית, צריכים לחשוב איך אנחנו מתחזקים את התנועות האלה ואף מגדילים אותן.

רונית תירוש: בנוסף, צריך לפנות למשרד החוץ.

רונית תירוש: כאשר ציפי לבני היתה שרת חוץ אמרתי לה: מאחר וההסברה שלנו כל כך גרועה, בואי ננצל מערך כוח אנושי שקיים ממילא באוניברסיטאות.

רונית תירוש: אני חטאתי ולא הזכרתי אתכם כמשאב.

רונית תירוש: אני חושבת שזה עוד משאב שיש לנו.

רונית תירוש: חלק מהכלים זה גם לתת לכם חומרי הסברה, לתת לכם כלים להשיב על שאלות נוקבות שאתם מתמודדים איתם בבמות שונות.

רונית תירוש: זה דבר קל יחסית, הוא קיים במשרד, וצריך רק לנצל את הפלטפורמה הזו שמספקות תנועות הנוער העולמיות השונות.

רונית תירוש: יש דבר אחד המאחד את כולם – כולם ציוניים.

רונית תירוש: לכן, אין שום בעיה לספק להם את החומרים הללו.

רונית תירוש: אנחנו נחזק אתכם ככל שנוכל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמו שאומרים, הדרך לגיהינום רצופה בכוונות טובות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: משום מה יש לי תחושה, שאנחנו הולכים בדיוק לאותו כיוון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמו כל החברים, אני רואה חשיבות רבה מאוד בתרומה של תנועות הנוער.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רציתי להזכיר את תנועות הנוער בישראל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מישהו אמר שטוב שבמסגרת תוכנית תגלית מגיעים לכאן ל-10 ימים, כיוון שאם הם יישארו פה 4 חודשים לא בטוח שהם יישארו ציוניים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן, חשוב לחזק את תנועות הנוער גם בישראל וגם בחו"ל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מעבר לציונות, תנועת הנוער מהווה אלטרנטיבה לשטחיות בלתי פוסקת, לטכנולוגיה הקיימת היום.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תנועת נוער היא מסגרת בה הילד יכול להרגיש שהוא נולד לעולם הזה לא סתם, אלא עם ייעוד, עם כוונה ומטרה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מדינה יהודית היא לא סמל של מנורה, יום שבת וחמץ.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעיני, מדובר קודם כל בדרך.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: "דרך ארץ קדמה לתורה".

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הדרך הזו, לדעתי, ניתנת רק דרך אותן תנועות הנוער.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בתקשורת כבר כמה פעמים הוצגה האג'נדה שלי: האג'נדה שלי היא ציונות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם התקשורת לא אוהבת לשמוע את זה, שלא תקשיב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת זכות קיומנו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה שנותן לי את הכוח להגיד את זה, זה מה שקורה פה עכשיו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יודעת שבסופו של דבר הבעיה היא חוסר אימון בכך שנצליח להחזיר את כל התנועות ואת הציונות למדינת ישראל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: חלק מהאנשים פה יודעים, שאני הולכת להקים שדולה לציונות בדור הבא על מנת שיהיה גוף גג לכל התנועות הציוניות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאוד אשמח, לתת את כולי בנושא הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בנוסף, ה"שנור" הזה שבמסגרתו אנחנו כל הזמן מבקשים מקרנות ומאנשים עשירים בעולם לא יכול להימשך, בטח לא במקרה הספציפי הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פה דובר על 20,000,000 שקלים לתנועות הנוער.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שזו בדיחה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה צריך להיות 20,000,000 שקלים ליום.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו זכות קיומנו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו אפשרות יחידה בעוד 20 שנה לא לחפש אזרחות הונגרית או רומנית.

זבולון אורלב: אני רוצה להתנצל בפני הבוגרים, שלא יכלו לדבר היום.

זבולון אורלב: המליאה התחילה לעבוד בשעה 11:00, ואנחנו כבר חוטאים חטא כבד.

זבולון אורלב: נמצא הזדמנות נוספת.

זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה.

זבולון אורלב: הישיבה מתקיימת בשבוע שבסיומו אנחנו מתחילים את ספר שמות – סיפור היווצרות של עם ישראל והיציאה משעבוד לגאולה בארץ ישראל.

זבולון אורלב: אלה הערכים.

זבולון אורלב: היציאה היא בסופו של דבר יציאה של אמונה, של ערכים.

זבולון אורלב: אני מאמין גדול, שלא סיר הבשר ולא סיבות אחרות יביאו יהודים לארץ ישראל, אלא האמונה.

זבולון אורלב: מבחינה זו, תנועות הנוער ממלאות תפקיד מאוד משמעותי, אם לא המשמעותי ביותר.

זבולון אורלב: גם לחינוך הפורמאלי יש תפקיד חשוב.

זבולון אורלב: לא צריך לזלזל בו.

זבולון אורלב: החינוך הפורמאלי והחינוך הלא פורמאלי של תנועות הנוער הם החץ המוביל, הם המובילים של הערכים הציוניים שבפסגתם זו העלייה לארץ ישראל.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים לומר, שעל רקע ההתבוללות הרבה, התגברות האנטישמיות בעולם, התחזקות תנועות לא ציוניות בקהילות והצורך להעמיק את הקשר והזהות היהודית של בני נוער בתפוצות והגברת זיקתם למדינת ישראל ולעלייה אליה, הוועדה רואה בתנועות הנוער יחד עם החינוך הפורמאלי את המכשיר המשמעותי, הערכי, החינוכי החשוב ביותר להשגת מטרות אלה.

זבולון אורלב: הוועדה רוצה לברך את תנועות הנוער העולמיות-הציוניות, את ראשיהן, את מדריכיהן ואת החניכים, ולברך גם על הקמת מועצת תנועות הנוער העולמית, העומדים בראשה והחברים בה, ורואה חשיבות רבה בפעילות.

זבולון אורלב: הוועדה תסייע בפעילות המועצה, כדי להשיג את המטרות שלשמן הוקמה המועצה.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת לממשלה, לקבל החלטת ממשלה עקרונית בדבר אחריות מדינת ישראל כלפי תנועות הנוער הציוניות-העולמיות, ולהביא זאת לידי ביטוי בהשתתפות תקציבית משמעותית גדולה, על מנת לאפשר את הפעילות התקינה והתפקוד הראוי של תנועות הנוער הציוניות-העולמיות.

זבולון אורלב: באשר לסוכנות היהודית - הוועדה שמעה בצער על קיצוץ של קרוב ל-50% בתקציב תנועות הנוער העולמיות בסוכנות היהודית, וקוראת להנהלת הסוכנות היהודית ולעומד בראשה לשקול מחדש את סוגיית התקציב של תנועות הנוער, כיוון שאנחנו רואים בהם מכשיר ציוני-מרכזי.

זבולון אורלב: היו"ר יבוא בדברים עם חברי כנסת, על מנת לבדוק את מימוש החלטות אלה באמצעות ועדת הכספים, אם באמצעות החתמת אמנה של חברי כנסת כלפי הממשלה.

זבולון אורלב: אני אבוא בדברים עם חברי הכנסת.

זבולון אורלב: אני לא אוכל לעשות זאת לבד.

זבולון אורלב: אנחנו צריכים פה את עזרת חברי הכנסת לחבר אמנה, להחתים חברי כנסת, כמו שעשינו בנושאים אחרים.

זבולון אורלב: אנחנו צריכים את עזרת מועצת תנועות הנוער.

זבולון אורלב: נבקש מכל חברי הכנסת לחתום על האמנה הזו.

זבולון אורלב: אני מקווה, שאני אצליח להחתים גם את ראש הממשלה על זה.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.