ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 60, 2010-01-06 09:30

ליה שמטוב: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: לכבוד לנו לארח בוועדה את שר ההסברה והתפוצות, חבר הכנסת יולי אדלשטיין, את מנכ"ל המשרד רונן פלוט, אנשי סוכנות, קליטה וכל הארגונים האחרים.

ליה שמטוב: שנת 2009 היתה שנה מוצלחת מאוד, הגיעו יותר מ-10 אלף עולים, הגיעו גם תושבים חוזרים.

ליה שמטוב: אני מקווה מאוד ששנת 2010 לא תהיה פחות מוצלחת ויגיעו עוד עולים חדשים.

ליה שמטוב: לפי החוברת שאני רואה, יש לכם מה להראות ולהסביר.

ליה שמטוב: בבקשה, אדוני השר.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה גברתי יושבת ראש הוועדה וכל הנוכחים, אני רוצה להקדים ולומר שהדיווח שהוועדה ביקשה לשמוע כבר לפני מספר חודשים נדחה, כי מאוד לא רציתי להיות במצב של אחד שיושב כאן ואומר אנחנו מתכוונים לעשות, אנחנו חושבים לעשות, אנחנו עוד נעשה.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו אמנם אנחנו משרד בהקמה, תוך כדי תנועה אנחנו מסתדרים בכל התחומים, החל מהביורוקרטיה הפשוטה, וכלה במנדט של המשרד, תחומי פעילות של המשרד, צוות העובדים של המשרד וכן הלאה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לך על ההערה שלך, המצגת שנעבור עליה בקצרה היא כבר כוללת לא רק תכניות לעתיד אלא גם דברים שנעשו ונעשים ונתייחס לתחומי הפעילות השונים.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה להקדים ולומר, גם הדברים התפרסמו, במסגרת ההיערכות בתחום המוביל - כל התחומים חשובים, אבל אחד התחומים של המשרד – תחום ההסברה, החלטנו שלפני שאנחנו באים עם תכניות נעשה איזושהי בדיקה כי כולנו אוהבים לדבר על חומרת המצב בתחום ההסברה, כולנו, החל מהאדם שפוגש אותי בסופרמרקט, או בבית מרקחת או בכל מקום אחר.

אברהם מיכאלי: זה הגיע עד לשם?

יולי יואל אדלשטיין: זה הגיע לכל מקום.

יולי יואל אדלשטיין: פעם, אחד משרי הבריאות לשעבר אמר לי שלכל מקום שהוא נכנס - שר הבריאות, כואב לי הראש תביא תרופה.

יולי יואל אדלשטיין: השתכנעתי שההסברה חשובה לא פחות לאזרחי ישראל, אני אומר את זה לא בציניות, אני גם אתייחס לזה - מעז כנראה יוצא מתוק.

יולי יואל אדלשטיין: המצב שלנו לא פשוט, ובאמת בכל מקום האזרחים ניגשים לדבר ולהסביר מה צריך לעשות ואיך צריך לעשות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו גם שומעים את ההנהגה של המדינה, את ראש הממשלה לפני שבועיים כאן בכנסת שמדבר על המצב התדמיתי של ישראל כמשהו שהוא סכנה אסטרטגית.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו ערכנו יחד עם אחת היחידות של המשרד סקר באמצעות אינטרנט בקרב האזרחים, התוצאות מדברות בעד עצמן.

יולי יואל אדלשטיין: 91% מן האזרחים סבורים שיש לנו בעיה בתדמית בחוץ לארץ, ו-80% מן האזרחים סבורים שמדינת ישראל מצטיירת כמדינה מיליטנטית, אגרסיבית וכן הלאה.

יולי יואל אדלשטיין: סבורים שאנחנו נתפסים – כ-30% אם אני לא טועה, אומרים שאנחנו נתפסים כמדינה לא מפותחת, ואנחנו צריכים להתמודד עם כל הדברים האלה.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה להקדים ולומר כבר עכשיו שההתמודדות של משרד ההסברה היא לא באמצעות דחיפת עוד דובר ממשלתי לעוד שתי דקות, או בדרך כלל זה לא שתי דקות, אלא שלושים שניות ב-סי.

יולי יואל אדלשטיין: אן.

יולי יואל אדלשטיין: אן.

יולי יואל אדלשטיין: או ב-בי.

יולי יואל אדלשטיין: בי.סי.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא חושב ששם נמצאת התשובה.

יולי יואל אדלשטיין: התשובה נמצאת ולזה התכוונתי – מעז ייצא מתוק, שגם בקרב אזרחי ישראל וגם בקרב ידידינו ברחבי העולם יהודים ולא יהודים כאחד, יש תחושה שהגיעה שעת מעשה וצריך לעשות משהו.

יולי יואל אדלשטיין: ואם אנחנו כמשרד ההסברה והתפוצות נצליח לתרגם את האנרגיות האלה לעשייה ולהעביר את האנשים גם בארץ וגם מחוצה לה ממצב של מקטרים ומתלוננים ויושבי בסלון ותסלחו לי על הביטוי, אבל יורקים על מסך הטלוויזיה מרוב כעס, אם נצליח את האנרגיות האלה לנצל לעשייה אז כנראה לא בחינם טרחנו ולא בחינם הקימו את המשרד שלנו.

יולי יואל אדלשטיין: גברתי היושבת ראש, נעבור בקצרה, רצינו לפרט בפני הוועדה את כל מה שנעשה, אז נעבור על המצגת.

יולי יואל אדלשטיין: נעבור על תחומי הפעילות, הייתי מציין ארבעה תחומי פעילות עיקריים של המשרד: הסברה ותפוצות – כפי שמופיע בשם של המשרד, במנדט של המשרד.

יולי יואל אדלשטיין: יש תחום של אנטישמיות ותחום של שואה שבדרך כלל מייחסים את זה לנושא של התפוצות, אבל אני כבר מקדים ואומר, כל הזמן אנחנו במשרד וטוב שכך.

יולי יואל אדלשטיין: זאת אומרת, הצרוף הזה לא מקרי בכל מיני תחומי פעילות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נתקלים בבעייה, אפילו בקיום איזושהי פגישת עבודה, מי בדיוק צריך להיות שם, אנשים שאחראים על התפוצות, או אנשים שאחראים על ההסברה?

יולי יואל אדלשטיין: כי התחומים האלה חופפים, או אם זה אנטישמיות, זה יותר איך אנחנו נערכים הסברתית או יותר מצב של היהודים בתפוצות.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר, יש חפיפה ואני אומר את זה לכף זכות ולא כמשהו שקשה להתמודד איתו.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שזה מאפשר לנו לשלב גם תחומי פעילות וגם תקציבים.

יולי יואל אדלשטיין: בתחום ההסברה – אני כבר חשפתי ואמרתי, שאנחנו גם באנגלית מכנים את המשרד PUBLIC DIPLOMACY מתוך כוונה כפי שאמרתי לא למצוא עוד דובר מוצלח מטעם משרד החוץ או מטעם לשכת ראש הממשלה, אלא למצוא את הכוחות בדמות של מאות אלפים אם לא מיליונים על מנת שהם יצטרפו להסברה של מדינת ישראל, וכפי שמופיע בשקף, מטרת ההסברה היא לחזק את הלגיטימיות, את כוח המשיכה, מעמד ודימוי של המדינה.

יולי יואל אדלשטיין: כאן אני מסכים עם אזרחי ישראל שאומרים שאנחנו סובלים מבעיות בתחום הזה, גם אלה שלא חס ושלום שונאים אותנו, וגם אלה שהם לא נגדנו סבורים שאם אתה נוחת במדינת ישראל אז הכל בטון וגדרות תיל ואנשים מפוחדים שהולכים ליד הקיר ברחובות - וודאי שחיוך זה לא משהו שניתן למצוא במדינה הזאת - את הדברים האלה כפי שאמרתי ננסה במאמץ עממי לשנות.

אברהם מיכאלי: איך נראית החלוקה ביניכם לבין משרד החוץ?

יולי יואל אדלשטיין: מצויין.

יולי יואל אדלשטיין: זאת שאלה טובה מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: אני אעבור על כמה כותרות ואני אתייחס למה שאמרת.

יולי יואל אדלשטיין: גיבוש אסטרטגי – עשינו סקר, עשינו מספר ישיבות עם כל הגורמים, עם משרד החוץ, עם דובר צה"ל, עם מטה הסברה לאומי, כל הגורמים הרלבנטיים, מומחים מתחום האקדמיה בתחום הזה בפורמים מצומצמים ובפורומים רחבים יותר על מנת לבנות אסטרטגיה של המשרד.

יולי יואל אדלשטיין: מה שמתגבש זה מאמץ עממי המבוסס על אזרחי ישראל ועל מוסדות יהודים וקהילות יהודיות בחוץ לארץ וידידי ישראל - לצורך הדוגמה - נוצרים איוונגליסטים ועוד קהלים שיכולים לשתף פעולה בתחום הזה במתן מסרים מתאימים, מתן הכשרות, חומר שוטף, קשר באמצעות אינטרנט וכן הלאה.

יולי יואל אדלשטיין: התייחסתי לנושא פחות או יותר, בניית פלטפורמה, ארגונים, המצגת נמצאת בפני כולם.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מיכאלי שאל שאלה מאוד חשובה, מה בעצם גבולות הגיזרה בינינו לבין גורמים אחרים, ובראשם משרד החוץ, אגיד את זה בצורה הכי אישית שיכולה להיות.

יולי יואל אדלשטיין: כשהוקם המשרד והודיעו על כך שאני מתמנה לשר לענייני הסברה והתפוצות, היו אנשים שניגשו אליי ואמרו: אנחנו מכירים אותך, סליחה שאני מעיד על עצמי אבל בציטוט - אתה אדם ישר, תוך חודשיים שלושה אתה תיקח את המפתחות, אתה תלך לראש הממשלה, תשים אצלו את המפתחות, ותגיד אני לא מוכן להיות שר שאין לו מה לעשות, לא מוכן סתם לקבל משכורת.

יולי יואל אדלשטיין: אמרתי, למה לא יהיה לי מה לעשות, אלה דברים חשובים.

יולי יואל אדלשטיין: אמרו לי, לא עזוב, כבר היו נסיונות בעבר, לא לשכת רוה"מ, לא משרד החוץ ולא גורמים אחרים, אף אחד לא ייתן לפעול, אתה אחרי כמה חודשים תשתכנע ותחזיר את המפתחות ותבקש איזשהו תפקיד אחר.

יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לומר, שהתחזית הקודרת הזאת היתה לא נכונה בעליל, יש שיתוף פעולה טוב מאוד גם עם משרד ראש הממשלה, גם עם משרד החוץ.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתייחס לתחום ההסברה, אבל זה גם אותו דבר בנושא תפוצות, ודאי גם עם הסוכנות היהודית במה שנוגע יותר לתפוצות, אבל גם בתחום ההסברה ועוד שלל גופים אם שכחתי מישהו, ארגונים שונים שעוסקים בזה אז איתם הסליחה לרגע זה.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שחלק מן האי דיוק בתחזית נובע מן התשובה שלי לחבר הכנסת מיכאלי.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא מנסים לפעול במקום משרד החוץ.

יולי יואל אדלשטיין: משרד החוץ באמצעות השגרירים והקונסולים והנציגויות שלנו אחראי על המסר היומי שיוצא אליהם, אחראי על מה שנעשה בזירה הדיפלומטית, אחראי על גיבוש מדיניות בתחומים שונים, ודאי לשכת ראש הממשלה, אבל גם משרד החוץ.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מנסים לתרגם את זה למה שכיניתי בלועזית – פאבליק דיפלומסי, למאמץ עממי רחב.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר, אותם פעילים, אותם שגרירים של רצון טוב, אותם בוגרי תוכניות שונות כגון: בוגרי "תגלית" שרק אתמול היו כאן בכנסת, ומשתתפי משחקי המכביה שהיו כאן באלפיהם בארץ.

יולי יואל אדלשטיין: אותם אנשים יכולים לעזור באמצעות מדיה חדשה – אינטרנט.

יולי יואל אדלשטיין: באמצעות היותם בכל מקום, החל בישיבה ליד שולחן בקפיטריה עם כמה חברים, וכלה במכתבים למערכת וטוק-בקים, וכתיבת מאמר וכל דבר אחר, הם יכולים להיות הגל שנושא את המסרים האלה בנוסף לכפי שאמרתי כל מיני דוברים רשמיים.

יולי יואל אדלשטיין: אחד הפתרונות נמצא בכך שאנחנו לא נדבר רק על צידקתנו במאבק, אלא ננסה להתמודד עם אותה תדמית שציינתי כאן של ישראל כמדינת בטון וגדרות תיל, ואנשים שליד הקיר מתקדמים עם רובה ביד, אז אם אנחנו נצליח קצת לפתוח את התמונה אז מה טוב, בזה לא רק שאין לנו תחרות, יכול להיות שיתוף פעולה וחלק מן הדברים נעשו אכן עד כה כבר בשיתוף פעולה עם גורמים שונים, בהם משרד החוץ.

אברהם מיכאלי: אחד הדברים שאנחנו שומעים בתקשורת לאחרונה, אחד המקומות הבולטים בנוגע לדעה שלילית על מדינת ישראל זה באוניברסיטאות השונות בעולם, בקמפוסים, שם מסתבר שיש לנו נציגים יהודיים לא בכמות מבוטלת.

אברהם מיכאלי: איך ניתן להפוך אותם לשליחים שלנו במובן שהם מסכימים לכך גם באופן פיזי שהם נוכחים שם - הזכרת אינטרנט, זה אחד הדברים החשובים שיש כדי להיעזר בהם.

יולי יואל אדלשטיין: שאלה טובה מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי הקמפוסים, הדברים שכבר נעשו, נמצא כאן מנכ"ל הסוכנות, יחד עם הסוכנות היהודית חיזקנו את מערך השליחים.

אברהם מיכאלי: אגב, נמצא שם כתבנו לשעבר מהכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חיזקנו את המערך של הסוכנות היהודית בכמה קמפוסים באמצעות השתתפות כספית של המשרד בפרוייקט הזה, וגם אחת המטרות שלנו בכל מה שאמרתי בנושא הסברה, זה עבודה עם הצעירים שהם בוגרי תכניות שונות בראש וראשונה "תגלית" או "מכביה" או כל הגופים, איפה הם נמצאים?

יולי יואל אדלשטיין: הם נמצאים בקמפוסים.

יולי יואל אדלשטיין: כפי שאמר לי אחד מראשי המשלחות למכביה, אני עוד אתייחס לזה בקטע של הפרוייקטים, הוא אמר, אדוני השר, תעזוב אותנו, אנחנו בגיל שלנו יודעים להתמודד, יודעים מה לומר, אנחנו אוהבים את ישראל, תעזור לילדים שלנו, כי אנחנו שולחים אותם לקמפוס, זה כמו לשלוח אותם לקרב בלי תחמושת.

יולי יואל אדלשטיין: אז המשימה שלנו זה באמת לספק את התחמושת, כפי שאמרתי, אתייחס לזה בקטע של פרוייקטים.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מפרט כאן שאנשים רבים ואני בתוכם נוסעים לקמפוסים, מופיעים בקמפוסים, זה טוב, זה חשוב, זה לא מה שישנה את התמונה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נמצאים שם יום אחד, ואחר כך במהלך עוד כמה חודשים עד שיבוא הדובר הבא, נמצאים שם כל מיני גורמים שתוקפים – זאת מלה הכי רכה שאני יכול להשתמש.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אני אומר - הקמת הגרעינים האלה היא המשימה.

יולי יואל אדלשטיין: זה שקף שמתאר את האוכלוסייה היהודית בעולם.

יולי יואל אדלשטיין: ניכנס לנושא של אנטישמיות, העלאת המודעות לחומרת התופעה, הפעלת תכניות לצמצום התופעה והערכת מצב ומדידה.

יולי יואל אדלשטיין: מבחינת הערכת מצב ומדידה, גברתי היושבת ראש, זה יגיע ודאי לכלל חברי הכנסת, מתכוונים להוציא עדכון, כל שלושה חודשים יגיע דוח מסודר על המצב.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו רוצים שכל השרים וחברי הכנסת, ומה שמכונה במדינה שלנו סגל אלף, אנשים מובילים יקבלו את הדוח הזה באופן קבוע ויוכלו לראות.

יולי יואל אדלשטיין: אני כאן חייב במשפט אחד לומר, כשאנחנו חושבים על אנטישמיות ועל התפרצויות של אנטישמיות, חושבים על כל מיני מדינות חשוכות, ולצערי הרב, זה מזמן לא המצב ומתחת לאף של מיטב הדמוקרטיות בעולם מציירים על בתי כנסת ואפילו זורקים בקבוקי תבערה על מוסדות יהודים.

יולי יואל אדלשטיין: אלה מקצת הנתונים.

יולי יואל אדלשטיין: דוגמאות מן העיתונות שמדברות בעד עצמן, אני תמיד אוהב לומר במשרד שלי ומציע להסתכל על התאריך.

יולי יואל אדלשטיין: חשוב לראות שהתאריך כאן הוא שנת 2010, נניח שגם אם הדברים לקוחים מ-2009, זה עדיין לא 39, אבל הסגנון אותו סגנון.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא עושה שום השוואות ולא מנסה להחמיר יתר על המידה.

יולי יואל אדלשטיין: אבל מבחינת הסגנון, ודאי גם בעתונות הערבית, ולצערי הרב גם במקומות נוספים אנחנו רואים את הסגנון.

יולי יואל אדלשטיין: בנושא השואה – אנחנו רואים את עצמנו כמי שאמונים על כל הנושא על כל הנושא של גם הוראה וזיכרון וגם הסברה והשפעה בקרב מקבלי החלטות, קהלים רלבנטיים ברחבי העולם, ודאי שגם כאן הדברים נעשים בשיתוף פעולה הדוק עם משרד החוץ, וודאי בראש וראשונה עם יד ושם, אבל גם עם מוסדות נוספים.

יולי יואל אדלשטיין: בשונה מן המצב בעבר, כשהשר לענייני תפוצות, אמנם לא היה משרד, אבל היה שר שאחראי על זה.

יולי יואל אדלשטיין: היה גם אחראי על הנושא שמכונה השבת הרכוש היהודי - הפעם המשרד לא עוסק בנושא של השבת הרכוש היהודי.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לחזור על המשפט, לא כולם אומרים שזה משפט נכון, אולי הוא קצת פוליטיקלי אינקורקט, לא רק מבחינת השבת הרכוש, אלא גם מבחינת ההוראה והזיכרון והעדות האישית - אנחנו נמצאים בפרקי סיום של הסיפור הזה.

יולי יואל אדלשטיין: עוד 65 שנים לניצחון על גרמניה הנאצית, לא קשה לעשות את החישובים וחלק מאיתנו יכולים לעשות את החישובים האלה בבית.

יולי יואל אדלשטיין: כשאני מסתכל על חמי שהוא המחזור האחרון של גיוס רשמי למלחמה, מחזור 44 אז מה לעשות, הוא כבר לא בחור צעיר.

יולי יואל אדלשטיין: למה זה אקטואלי ורלוונטי, ברור לגמרי שכל הנושא של יום השואה, טקסי השואה, זכרון והוראה יהיה שונה כשמן המצב הנוכחי, תשימו לב, עכשיו יהיה יום השואה הבינלאומי ב-27 בינואר, יום השואה שלנו עוד שלושה חודשים, תשימו לב איך נפתח כל ראיון ברדיו.

יולי יואל אדלשטיין: מר משה, אתה היית בן 3 כשפרצה מלחמת העולם השנייה, מה אתה זוכר... הרי מדברים כבר עם אלה שהם ילדי השואה, בעוד כמה שנים זה יהיה עוד יותר גרוע.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתנצל, לכולם עד 120, אבל אנחנו צריכים פה להיערך ויוצאים עם פרוייקט יחד עם יד ושם ועם גורמים נוספים על מנת לעשות כל מה שאפשר בתחום הזה, ולנצל את השנים האלה לנושאים האלה לתת ביטוי עכשיו, גם להכשיר את אלה שעדיין איתנו ויש להם כוח להופיע בפני קהל ולהעיד, להכשיר אותם, לעזור להם לחשוף את הדברים, וגם לגבי הדור הצעיר, לחפש דרכים איך הוא ירגיש שהשואה זה כמו משא צלב בימי הביניים, משהו שאי פעם קרה ליהודים בהיסטוריה, לנסות ולקרב.

אברהם מיכאלי: לגבי הנקודה הזאת, בוודאי אתה כבר פה בדיונים השונים שישבנו עם החברה שהיא בעצם היום אמורה לטפל בנושא של ניצולי השואה - חלוקת כספים, ישבנו בוועדת חוקה איתם.

אברהם מיכאלי: הבעיה היא עם כל המבוגרים שביניהם, אני לא חושב שעדיין מיצו את העניין הזה של התיעוד, אם הם לא מופיעים במקומות, אפילו חולה בבית מביאים עכשיו.

אברהם מיכאלי: אחד הפרוייקטים שאני חושב הוא נכון לערב בזה את בני נוער, לתת להם פרוייקט אישי, עבודות מחקר בבתי הספר, ולתת להם איזשהו תמרוץ.

אברהם מיכאלי: להגיד, רבותיי, קחו וידאו, תשבו, וכל אחד יש לו שכן, קרוב, מישהו - לתעד, אז פתאום יהיו לך במקום 10 פקידים אלפים.

יולי יואל אדלשטיין: כיוונתי לדעת גדולים, אנחנו בדיוק בכיוון.

ליה שמטוב: דרך אגב, יש ערים שכן עושים את הפרוייקטים, כמו חדרה שבאו תלמידים למוזיאונים, אחר כך ממשרד החינוך אמרו למה הלכתם לשם.

יולי יואל אדלשטיין: מצאנו לנכון לציין במיוחד את הנושא של האינטרנט, אפרופו במה שפתחתי.

יולי יואל אדלשטיין: הסברה זה ברור לכולנו לגמרי.

יולי יואל אדלשטיין: הסברה זה תחום שהוא קריטי לעתיד מדינת ישראל, לא פחות חשוב לא מביטחון ולא מחינוך, ולא משום תחום אחר שוודאי קליטת העלייה שהוועדה הזאת עוסקת בה יומם ולילה, אז תחום ההסברה היא קריטי לכולנו להמשך קיומנו כאן, אני לא רוצה לומר פחות מזה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו כל הזמן קובלים על מה שנעשה.

יולי יואל אדלשטיין: למה הכוונה?

יולי יואל אדלשטיין: איך בעיתון מסוים או בערוץ מסוים משקפים את מדינת ישראל ועד כמה שזה נורא.

יולי יואל אדלשטיין: אבל כנראה אנחנו עוד לא מספיק מנצלים את האפשרויות של מה שנקרא המדיה החדשה – האינטרנט – בנוסף לכך שכל אחד שם יכול להיות במרכאות, ודאי עיתונאי, ולתרום לטוב או לרע, גם האנטישמיות דרך אגב, מנצלת את זה יפה מאוד את הפלטפורמה הזאת, אבל אני כרגע מתרכז בצד הטוב.

יולי יואל אדלשטיין: בנוסף לזה, אנחנו גם יכולים לפנות לקהלים שאנחנו רוצים לפנות אליהם עם מסרים יותר מחודדים.

יולי יואל אדלשטיין: אתה לא חייב לצאת לכל העולם עם משהו שאולי מעניין 10% או 20%.

יולי יואל אדלשטיין: אבל לאותם 10% או 20% או למדינות מסוימות, או לשכבות גיל מסוימות, לאנשים עם תחביב מסוים, אתה דרך האינטרנט יוכל לפנות, אם לחזור להתחלה, אנחנו מנסים להקים ממש "צבא" של אנשים שיחד איתנו יעשו את הדברים, כשאני כבר מסתייג ואומר יש ארגוני מתנדבים, ארגונים שעושים עבודה נהדרת בתחום הזה, המשימה לא למחוק אותם, ולא להחליף אותם, אלא להיפך לארגן ולנצל את הכוח הזה יחד איתנו ולהתקדם בזירה הזאת שהיא כנראה גם זירת ההווה והעתיד מבחינת התקשורת, מבחינת ההסברה שלנו.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נעבור לפרוייקטים.

יולי יואל אדלשטיין: הקדמתי ואמרתי שני קהלים.

יולי יואל אדלשטיין: אחד, זה ישראלים – יש כ-4 מיליון יציאות לחו"ל של ישראלים לחו"ל בשנה, מתוך זה יותר ממליון וחצי, זה תעודת זהות, כלומר זה אדם שיוצא, יש כאלה שיוצאים יותר מפעם אחת.

יולי יואל אדלשטיין: לא כולם ודאי רלבנטיים, לא כנראה משפחה שנוסעת לאיזה קלאב בתורכיה היא רלבנטית לנו לעניין הזה, אבל מאות אלפי אנשים הם אנשים רלבנטיים, כפי שמשתמע מן הסקר שלנו, אנחנו גם מגלים שהאנשים הם מאוד נכונים, אפילו ברמה של תגידו לנו מה לעשות.

יולי יואל אדלשטיין: אז אנחנו לא נגיד מה לעשות, אבל כן נעזור לאנשים שרוצים לעשות מבחינת ההכשרה, המסרים, מדובר בשלב הראשון לפחות במשלחות שיוצאות, את מכירה את זה טוב מאוד כי צמחת על רקע מוניציפלי, משלחות של שלטון מקומי שיוצאות לערים תאומות או לכל מיני כנסים, משלחות של ספורט, משלחות של נוער, אומנים וכן הלאה וכן הלאה, כל האנשים האלה הם הקהל הראשון.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו גם כאן יחד עם הסוכנות היהודית נכנסים לעניין של הכשרה של האנשים האלה, ודאי קצרה, לא מדובר בשנת לימודים, מדובר בכמה שעות שיקבלו האנשים האלה, גם הכלים, גם המסרים, איזשהו חומר.

יולי יואל אדלשטיין: אני מאוד מקווה שהמאמץ הזה ישא פרי.

אברהם מיכאלי: איך זה התבצע, אתם תתנו הנחיות במיוחד לגופים הרשמיים?

יולי יואל אדלשטיין: נתחיל עם הגופים הרשמיים, יש היענות.

יולי יואל אדלשטיין: המנכ"ל נפגש עם רוב הגורמים שהזכרתי, יש היענות אצל כולם, אפילו צמאון מסויים.

יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה מאוד שהנושא הזה יפעל.

יולי יואל אדלשטיין: מדובר במרכזי הכשרה לפחות בשלושה מוקדים ברחבי הארץ – צפון, מרכז, דרום, שם הדבר התבצע, כשלשלב יותר רחוק אנחנו חושבים גם על הנושא הפרטי.

יולי יואל אדלשטיין: גם סוכני נסיעות – המנכ"ל אומר שכבר בסביבות 200 משלחות מוכנות ורוצות לקבל את ההכשרה מסוג זה, הלוואי ונעמוד בזה.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי הנושא הפרטי.

יולי יואל אדלשטיין: דיברנו גם עם התאחדות סוכני הנסיעות, הם מוכנים ללכת לקראתנו, גם חברות התעופה.

יולי יואל אדלשטיין: חברים, דבר אחד שאני יכול לומר לכם - מורי דרך, עוד שלושה שבועות יש להם כנס שנתי שגם שם נציג את העניין.

יולי יואל אדלשטיין: בקיצור, דבר כזה שאפשר לומר ברמה של כותרת - ההיענות גם של הגופים וגם של האזרחים לנושא הזה היא פשוט מדהימה.

יולי יואל אדלשטיין: גופים מסחריים במקום שאלה ראשונה, מה ייצא לנו מזה, וכמה תשלמו לנו מזה, בהרבה מקרים מוכנים ללכת חינם אין כסף לשיתוף הפעולה הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה שאם נעשה את הדברים נכון, אז זה התקדם ויימשך.

יולי יואל אדלשטיין: יש דוגמה ספציפית של ארגון אחד מני רבים שעושה עבודה טובה מאוד, הרבה לפני שהמשרד שלנו הוקם - STAND WITH US בעבר גם משרד החוץ סייע לו בכל מיני פעילויות, כרגע גם אנחנו נכנסנו לתמונה בזמן שצעדנו בשדרות, לצערי, הודות לאחד מעמיתנו שבזמן שצעדנו בשדרות היה במחסום ארז ויחד עם חברו איסמעיל הנייה אמר כמה מלים חמות למדינת ישראל, אז הארוע התפרסם, ראיתם דוגמה של כמה כלי תקשורת בינלאומיים שהתייחסו לצעדת השלום בשדרות – ניו-יורק טיימס, סי.

יולי יואל אדלשטיין: אן.

יולי יואל אדלשטיין: אן.

יולי יואל אדלשטיין: וושיגנגטון פוסט כל אלה כיסו את המצעד שהשתתפו בו סטודנטים של ווג'יס ותושבי שדרות, ראש עיריית שדרות – אמנם זה תמיד מתסכל לראות שביטויי שינאה מקבל יותר חשיפה מביטויי או כמיהה לשלום, אבל כאן לפחות כל מי שלא היה מלכתחילה נגדנו, היה יכול להשתכנע שיש כאלה שפשוט יורקים רוק לכל הכיוונים ומדברים שינאה, ויש כאלה שמדברים על שלום ודו-קיום.

יולי יואל אדלשטיין: סמינר הסברה שהתקיים בנובמבר בוושינגטון בשולי הועידה היהודית הגדולה -GA , שם הופיע גם ראש הממשלה, קיימנו סמינר הסברה לצעירים – אפרופו שאלה של חברי כנסת כאן בנושא של קמפוסים, זה גם חלק מן התרומה לפעילות הזאת.

אנסטסיה מיכאלי: חברי הכנסת הישראלים השתתפו בסמינר הזה.

אנסטסיה מיכאלי: האם הם השתתפו בסמינר של הסטודנטים?

יולי יואל אדלשטיין: למיטב זכרוני חברי כנסת לא.

יולי יואל אדלשטיין: לא היו נציגים מחברי הכנסת, אני לא זוכר אם ב- GA היה מישהו מחברי הכנסת.

קריאה: ברק וגם ציפי לבני.

יולי יואל אדלשטיין: יושבת ראש האופוזיציה היתה, אבל לא ח"כים.

יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, אני לא פוסל את העניין הזה מה ששאלה חברת הכנסת מיכאלי.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתנסח בזהירות, הממשלה לא תגיד לחברי הכנסת ודאי עם אלו מסרים לצאת לחו"ל, חברי כנסת הם אופוזיציה וקואליציה, וכן הלאה.

יולי יואל אדלשטיין: אבל באם יהיו חברי כנסת שירצו ביוזמתם או אגודות ידידות גם לפנות ולקבל לפחות מבחינת הכלים את ההכשרה שתינתן למשלחות של שלטון מקומי או של אגודות ספורט וכן הלאה, אנחנו ודאי פתוחים ומאוד נשמח.

יולי יואל אדלשטיין: כפי שאמרתי, אני מתנסח בזהירות, אנחנו לא נבוא כממשלה לומר לחברי כנסת עם איזה דף מסרים לצאת.

יולי יואל אדלשטיין: אבל באם ירצו כלים, את לא זקוקה לזה, יש לך מספיק תקשורתי, אבל באם יהיו אנשים שירצו בשמחה רבה ניענה לפנייה.

יולי יואל אדלשטיין: תגלית.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא אפרט, הפרוייקט מוכר, וגם אמרתי רק אתמול היו פה מספר דיונים ומפגשים.

יולי יואל אדלשטיין: אבל הם מבחינתנו, אותם 220 אלף צעירים מרחבי העולם, קודם כל מצפון אמריקה אבל ודאי לא רק.

יולי יואל אדלשטיין: הם הקהל מבחינת ההכשרות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו יחד איתם חושבים על תכניות בכיוון של תכניות המשך, ודאי לא ל-220 אלף, מתוכם כבר ברוך השם אם אני לא טועה, זה 17 אלף בכלל אזרחי ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: אבל אלה שנמצאים עדיין בקמפוסים ובחוץ לארץ הם קהל יעד מאוד טבעי שלנו, יש שיתוף פעולה נהדר עם המנהלת ועם ההנהלה שלהם.

יולי יואל אדלשטיין: יש תכנית דוגמה לתכנית עם התפוצות, מנהלי בתי ספר אורט לתכנית די יומרנית.

יולי יואל אדלשטיין: בתי ספר יהודיים – אנחנו עושים את זה יחד עם אורט עולמי, תכנית די יומרנית שביסודה אמורה לחבר מנהל בית ספר ישראלי למנהל בית ספר כזה בתפוצות, להיות מעין חונך אישי גם בעת ביקור בארץ, וגם בעת פעילותו בחוץ לארץ.

יולי יואל אדלשטיין: אני מאוד מקווה שהאנשים האלה יהיו דוגמה לקשר בין איש מקצוע ישראלי לאיש מקצוע בתפוצות, ובמידה ודבר כזה יצליח, אז השמיים הם הגבול, אפשר לעשות את זה ודאי גם בתחומים רבים שהמכנה המשותף הוא לא רק ציונות או יהדות, אלא גם אינטרס מקצועי משותף.

יולי יואל אדלשטיין: מצאתי פרטנר טוב מאוד במכבי עולמי.

יולי יואל אדלשטיין: אגיד לכם כסיפור, באו אלי מארגני מכבייה זמן קצר כבר לפני המכביה, אתם זוכרים את לוח הזמנים מתי קמה הממשלה, ואמרו, אתה היית שר הקליטה, תמיד עזרת לנו, אז תעזור לנו גם הפעם.

יולי יואל אדלשטיין: אתה השר לענייני תפוצות, אמרתי בשמחה רבה, מכיר ומוקיר, רק שאני גם שר ההסברה.

יולי יואל אדלשטיין: אז בואו נחשוב מה אנחנו יכולים לעשות בתחום ההסברה, והם נענו ברצון.

יולי יואל אדלשטיין: התארגנו ממש מעכשיו לעכשיו, עוד לא היה לנו חומרים, גם היום בקושי יש לנו צוות מקצועי, כלומר, לשכת השר ולשכת המנכ"ל מהווים גם את רוב הצוות המקצועי.

יולי יואל אדלשטיין: התארגנו, אלפי משתתפי מכבייה עברו סמינר קצר, קיבלו דיסק עם חומרים שפשוט לקחנו מארגונים והעלנו על הדיסק, ושיתוף הפעולה איתם נמשך.

יולי יואל אדלשטיין: מקיימים דברים ברחבי העולם, המנכ"ל היה בארוע שלהם בסן-פטרסבורג, ומתקיים גם סמינר לחברים ממדינות לא פשוטות בדרום אמריקה שאנחנו מנסים לצעירים לתת גם קצת כלים להתמודד עם המצב.

יולי יואל אדלשטיין: "שבט אחים" – הנחת יסוד שלי, גברתי היושבת ראש, את מכירה את זה.

יולי יואל אדלשטיין: במדינת ישראל כשמדברים על קשר ישראל והתפוצות מייד חושבים על ניו-יורק, אבל יש עוד שניים שלושה יהודים במקומות אחרים.

יולי יואל אדלשטיין: לכן מתוך הנחה שאני לא יכול להיות הנוסע המתמיד ולהגיע לכל מקום וכן הלאה, אבל צריך להיות בקשר עד כמה שאפשר עם כל קהילה, פתחנו יחד עם הקונגרס, בפרוייקט של וידאו קונפרנס, של שיחת ועידה באמצעות האינטרנט עם קהילות שונות.

יולי יואל אדלשטיין: בינתיים עשינו שלושה מפגשים כאלה, עם שטוקהולם, בודפשט ורומא, כשהתנאי שלי היה שאני לא אראה במקומות האלה רק פנים מוכרות, אלא אראה קצת גם פנים צעירות יותר.

יולי יואל אדלשטיין: זה מתקיים, באים סטודנטים, חבר'ה מהלל וכן הלאה.

יולי יואל אדלשטיין: לדעתי, זה פרוייקט עם לא מעט פוטנציאל כי הוא גם משודר ישירות באינטרנט, ואז תוך די שיחה עם שטוקהולם אתה מתחיל לקבל שאלות מלונדון ומפריז ועם כל מיני דברים שאמרת או לא אמרת או מסכימים או לא מסכימים, ואז זה באמת הופך לארוע מעניין.

יולי יואל אדלשטיין: שלושת המפגשים הראשונים ניהלתי בעצמי, אני שמח שזה כך, כי גם לפחות בשניים היו גם בעיות טכניות כדרך העולם.

יולי יואל אדלשטיין: אני מן המפגש הבא מתכוון גם לארח איזושהי אישיות מישראל, ואז מראש להודיע להם באיזה נושא יותר התרכז המפגש.

יולי יואל אדלשטיין: השיחה הקרובה בעוד שבועיים היא עם לונדון.

יולי יואל אדלשטיין: לא יודע אם זה קשור לכותרות או לא קשור לכותרות, אבל האורח שלי יהיה השר משה בוגי יעלון, אנחנו דבר על סוגיות של ביטחון וגם על סוגיות של יחסים וגם על סוגיות של איך מרגיש קצין בכיר, שהדרך היחידה שלו כרגע לתקשר עם הקהילה בלונדון, זה באמצעות וידאו קונפרנס.

יולי יואל אדלשטיין: "עמק התנ"ך" זה פרוייקט לא שלנו.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לציין, פשוט ההגינות מחייבת, זה בשותפות.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לציין למען ההגינות שחלק מן הפרוייקטים לא אלה שעד עכשיו התייחסתי אליהם, אבל חלק מן הפרוייקטים לא המצאנו אותם, היו לי קודמים טובים בתפקיד, מלכיאור, שרנסקי, בוז'י הרצוג, וחלק מן הדברים זה בעצם ירושה, לא הכל המשכנו, יש תחומי פעילות שהחלטנו לא להמשיך.

יולי יואל אדלשטיין: כי כמו שאמרת זה קצת שונה, לא היה משרד, היה שר תפוצות ורווחה או תפוצות וחברה שחלק מן הדברים התגלגלו, ויחד עם זאת, זה פרוייקט יפה של עמותת "עמק התנ"ך", עמי העולם כותבים את התנ"ך.

יולי יואל אדלשטיין: לדעתי יש פה פוטנציאל גם הסברתי גם של יחסי ציבור למדינת ישראל.

ליה שמטוב: תספר שהשתתפת וגם אני השתתפתי, אני באודיסה.

יולי יואל אדלשטיין: כאלה שמתפתים לנסוע לאודיסה מפספסים את עיר הולדתם, אז מה אני אשם.

יולי יואל אדלשטיין: אני התאפקתי ולא השתתפתי בשום ארוע עד שהגיע לעיר הולדתי ואז הסכמתי במפתיע לנסוע.

יולי יואל אדלשטיין: בנימה יותר רצינית, זה באמת מחזה יפה של אנשים לא יהודים, בחלק מן הספרים, יש ספרים שכותבים לא יהודים שסביב המכנה המשותף של התנ"ך מתחברים ונעים גם לשמוע - אנשים שביום יום לא עוסקים לא ביהדות ולא בישראל, מה הרשמים שלהם, ומה הכוונות שלהם בעקבות השתתפות בפרוייקט הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מתכוונים למסד את זה עם פרופ' דינה פורת, מרכז לחקר אנטישמיות באוניברסיטת תל אביב.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נספק נתונים בנושא הזה לכל מי שצריך לדעת וירצה לדעת.

יולי יואל אדלשטיין: ארוע שהתקיים בדצמבר.

יולי יואל אדלשטיין: משרד החוץ ואנחנו מארגנים ארוע שבאים לכאן אנשי ציבור, אנשי אקדמיה, נבחרי ציבור, פעילי זכויות אדם מרחבי העולם.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שחברי כנסת והאורחים כאן ראו בתקשורת את ההדים.

יולי יואל אדלשטיין: לדעתי, זה היה ארוע מרשים בהשתתפות מספר שרים, מספר רב של חברי פרלמנט.

יולי יואל אדלשטיין: חייבים לציין, שפרט לדיונים אקדמיים וסמי אקדמיים נחשף חומר רב לאנשים.

יולי יואל אדלשטיין: גם משרד החוץ מעלה את הכל לאתר אינטרנט מיוחד ששם הכל עד עצם היום הזה, הדיונים, הנאומים, הישיבות השונות הכל נמצא.

יולי יואל אדלשטיין: חלק מן העניין הזה זה קואליציה בין-פרלמנטרית שחשוב לציין שחברי פרלמנט שנמצאים בהם לא רק או לאו דווקא יהודים, יש לנו בעלי ברית.

יולי יואל אדלשטיין: אני תמיד אומר שמצד אחד נורא בא לך כיהודי טוב וישראלי טוב לומר תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: אבל אני לא חושב שצריך לומר תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: זה אנשים שזוכרים את הכלל הידוע, זה תמיד מתחיל ביהודים ואף פעם לא נגמר ביהודים, ופועלים בעצם למען העמים שלהם והמדינות שלהם יחד איתנו במאבק באנטישמיות, כולל בחקיקה, כולל ועדות חקירה שהתקיימו באנגליה, באיטליה, בעצם היום הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מדבר על ועדות חקירה פרלמנטריות רשמיות של נושא האנטישמיות, והדברים האלה אני חושב שהם מדברים בעד עצמם.

יולי יואל אדלשטיין: כח המשימה - משרד החוץ ואנחנו משתתפים במימון הפרוייקט הזה.

יולי יואל אדלשטיין: השנה מדינת ישראל היא יושבת ראש של הארגון לשנה, יש שם רוטציה.

יולי יואל אדלשטיין: יושב ראש הכנסת דן תיכון מונה לתפקיד יו"ר המשימה לשנה זו.

יולי יואל אדלשטיין: הפעילות סביב הקווים שאנחנו דיברנו עליהם, חשוב לציין שהפעילות היא לא פעילות שמיועדת ליהודים.

יולי יואל אדלשטיין: בבתי ספר כלליים במדינות רבות, אני לא צריך לפרט לנוכחים ברור העניין.

יולי יואל אדלשטיין: בהמשך לדברים שאמר חבר הכנסת מיכאלי, אנחנו יוצאים כאן לפרוייקט ברחבי הארץ, בשיתוף עם ועידת התביעות ויד ושם שהתרכז בסוגיות שהזכירו חברי כנסת, גם אלה שהם לצערי לא מספיק יודעים ולא מספיק מכירים, וגם משהו שמופנה יותר לרחבי העולם, בימים הקרובים תראו מודעות.

יולי יואל אדלשטיין: אם יש אנשי יצירה בין הנוכחים הם גם מוזמנים מיד ושם יחד איתנו יקיים תחרות כרזה לקראת יום השואה.

יולי יואל אדלשטיין: כולם מוזמנים – זה משהו בסגנון של קצת הדים במדים, אבל סביב יום השואה גם חיילים וקצינים יקיימו פעילות בארצות הברית.

יולי יואל אדלשטיין: השנה יוזמה מקומית של חיפה שהמשרד החליט לתמוך בה והיא נראית לנו משהו מעניין.

יולי יואל אדלשטיין: פרוייקט חגים בקהילה זה קצת שונה, דיברתי על ירושה שיש במשרד, זאת אחת הדוגמאות.

יולי יואל אדלשטיין: אמרתי, לא את כל תחומי הפעילות אנחנו ממשיכים, אבל את התחום הזה החלטנו להמשיך, כי אני לא התייחסתי לנושא תפוצות במשפטים יותר כלליים או פילוסופיים יותר, אבל אין ספק שאנחנו צריכים לחשוב ברצינות מה המכנה המשותף שלנו ושל יהודי התפוצות כשבת

יולי יואל אדלשטיין: פוצות אנחנו רואים את ההבדל העצום וכולם מדברים על זה - לא שאני מן הצד מסתכל והגעתי למסקנה, כולם מדברים על זה שהדור, שהתגובה המיידית שלו למושגים כמו השואה, הקמת מדינת ישראל, מלחמת ששת הימים, מאבק למען יהודי ברית המועצות, מבצע שלמה, מבצע משה – היה מלא אמוציות והאנשים התחילו לבכות.

יולי יואל אדלשטיין: הדור הצעיר לא במצב הזה, אנחנו צריכים לחשוב מבחינתם מה המכנה המשותף שקושר אותם לישראל.

יולי יואל אדלשטיין: מבחינתנו בארץ, בכל זאת, סממנים של מסורת ישראל סבא זה דבר שבעינינו הוא דבר חשוב, ולכן החלטנו להמשיך את הפרוייקט הזה של חגים בקהילה שהתחיל בזמנו בימי שרנסקי ומלכיאור כשרים לענייני תפוצות וחברה.

אברהם מיכאלי: לא מאשימים אותך בהחזרה בתשובה?

יולי יואל אדלשטיין: בינתיים לא.

יולי יואל אדלשטיין: אם אתה תדאג שזה יקרה, אולי אני אזכה בכותרת.

יולי יואל אדלשטיין: עד כאן, אני מתנצל שלא פירטתי את כל הדברים, אבל אני בטוח שיש התרשמות כללית, יש חוברת לכל אחד.

משה ויגדור: תודה רבה כבוד השר, כבוד יושבת הראש, אני רוצה לברך את המשרד ואת הכיוון שהמשרד מוביל, כמובן את השר ואת המנכ"ל, ולציין גם את שיתוף הפעולה שהתחלנו למסד אותו בצורה מסודרת.

משה ויגדור: יושב ראש הסוכנות נתן שרנסקי כבר ציין שהנושא של קמפוסים, במיוחד הנושאים המטרידים ביותר אותו, לכן הפרוייקט המשותף שאנחנו מצליחים לעשות אותו ביחד, זה פרוייקט של הקמפוסים, צעירים בקמפוסים שמחברים חינוך לזהות יהודית ביחד עם הסברה, עם ערכות הסברה שהמשרד מכין ועם היכולת שלנו לעשות בהם שימוש.

משה ויגדור: היעד שיושב ראש הסוכנות קבע הוא 100 שליחים כאלה ביחד עם גופים שנמצאים בתפוצות, בעיקר בקמפוסים בצפון אמריקה - כמו הלל, למשל, וקהילות נוספות שמעורבות.

משה ויגדור: אנחנו מקווים שבאמת נצליח בתוך שנה להגיע למספר הזה.

משה ויגדור: כרגע אנחנו נמצאים במספר של 20, זה לא מספיק, צריך להיות רחב, דבר שצריך להדגיש אותו, וגם להודות למשרד על התמיכה ועל השותפות בנושא הזה.

משה ויגדור: מעבר לזה יש כ-150 שליחים של הסוכנות ברחבי העולם שאנחנו גם אותם רוצים לשלב עם ערכות שייתן לנו המשרד, זה כולל מורים בכל מקום, זה כולל שליחי עלייה, כולל שליחי חינוך כמובן, זה כולל גם שותפויות שיש לנו עם גורמים נוספים כמו, למשל, שותפות של אנשים עם אנשים עם קרן נדב ופדרציית ניו יורק שיכולים גם איתם לשתף פעולה איך לפעול בנושא הזה.

משה ויגדור: זאת אומרת, מבחינתנו הנושא של הסברה משתלב מצויין עם פעילויות נוספות שלנו, זה בעצם בלי השקעה גדולה נוספת אפשר לעשות פעולה שהיא מאוד משמעותית.

משה ויגדור: אנחנו מאוד שמחים וגאים על כך שאנחנו משתפים פעולה עם המשרד בהדרכה ובחינוך של אותם אלפי צעירים ומשלחות שיוצאים לרחבי העולם.

משה ויגדור: אני חושב שהדבר הזה התחיל, יש לנו מערכת משותפת שייתן תוצאות, ויש גם תכנית אחרת גדולה מאוד של פרוייקט שנמצא בדרך, שאני מקווה שאפשר לדווח עליו בעתיד, פרוייקט הסברה מאוד גדול שיהיה מעורב בשימוש באנשים שנמצאים בתפוצות ומתנדבים מהקהילות היהודיות בכל מקום בעולם.

משה ויגדור: כפי שאמר השר, אי אפשר להיות בכל מקום, אבל אפשר בהחלט להשתמש בטכנולוגיה, כל אותם טכנולוגיות כפי שנראו פה ואנחנו משתמשים בהם בשיחות וידאו ובמערכות של טוייטר ופליקר, ויו-טיוב, כל הדברים האלה יכולים לשמש אותנו מאוד טוב, אגב, הם כלים שעובדים גם נגדנו בהרבה דברים - אז אפשר להשתמש בהם.

משה ויגדור: יש פורום אחד שאני מוכרח לציין אותו שהוא גם חשוב ביותר שמרכזים אותו השר אדלשטיין ויושב ראש הסוכנות שרנסקי, וזה הפורום למשברים בקהילות.

משה ויגדור: זה פורום שמתכנס ונציגים בו חברים מגופים ממלכתיים רלבנטיים שכאשר יש משבר מכל סוג שהוא הוא גם יכול להיות משבר הסברתי, יכול להיות משבר של כלכלה, משבר פוליטי, בכל קהילה שהוא הפורום מתכנס ונותן תשובות.

משה ויגדור: ככל ששיתוף הפעולה בין הסוכנות ומשרד התפוצות וגורמים ממלכתיים נוספים גדל, אפשר להגיע לתוצאות טובות.

משה ויגדור: אני מוכרח גם לברך את ההעלאה של הנושא של האנטישמיות ברמה הלאומית.

משה ויגדור: יש אצלנו פורום שמרכז נושאים אנטישמיים, פעם בשבוע מפיץ את כל הארועים האנטישמיים שקרו בשבוע האחרון.

משה ויגדור: מוכרח לומר לכם שכל פעם אני עובר על זה, זה מפחיד ומבהיל במקומות שלא ציפינו, במקומות שאמרו שאין בעיה, במקומות שמסתובבים יהודים ובטוחים שזה גן עדן, ולא יקרה שם כלום, זה קורה וזה בא וחשוב שהנושא הזה יהיה בסדר היום כפי שהמשרד מוביל.

משה ויגדור: אני רוצה להודות על ההצגה המהירה הזאת וגם ועל שיתוף הפעולה שהולך ונרקם במשרד, אני חושב שהוא מאוד טוב ומשרת מטרות לאומיות של הסברה וקשר עם התפוצות.

משה ויגדור: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: הערה קצרה, הזכיר לי מנכ"ל הסוכנות את העניין הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אני הקדשתי כמה דקות לנושא החשוב מאוד של הכשרת ישראלים בכל הנושא ההסברתי.

יולי יואל אדלשטיין: אני פסחתי על אותו עניין בנושא התפוצות.

יולי יואל אדלשטיין: כשאני דיברתי על מכנה משותף, אני רק רוצה להבהיר שאנחנו כן הולכים לנקוט בסדרת פרוייקטים, וסידרת פעולות, במקרה זה, למשל, יחד עם בית התפוצות - גם תערוכה וגם ארועים מסויימים על מנת להכניס לראש של ידידינו, עמיתנו אזרחי ישראל את כל הנושא של התפוצות.

יולי יואל אדלשטיין: לצערי הרב, אנחנו לא רואים מספיק מודעות, לא מספיק עניין, לפעמים אפילו עיוותים בנושא הזה.

יולי יואל אדלשטיין: כבר קיבלנו את השאלות האלה לא פעם, כולל בפרוייקט שהזכרתי של וידאו קונפרנס עם קהילות שונות, אז שואלים את השאלה הזאת – תגיד אתה שר שרק מייצג את ישראל בתפוצות, אולי אתה גם איכשהו מייצג את יהודי התפוצות בישראל.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מתייחסים לזה ברצינות ונעשה מספר פרוייקטים בתחום הזה על מנת שגם מן הצד יהיה עניין ומודעות, אנחנו לא יכולים לדרוש מיהודי התפוצות להזדהות עם ישראל בלי שאנחנו מרגישים איזשוהי הזדהות ומגדישים זמן לזה.

זאב אלקין: תודה רבה גברתי היושבת ראש.

זאב אלקין: ברכות לשר.

זאב אלקין: זו הופעה ראשונה?

יולי יואל אדלשטיין: הופעתי בנושא של חוק מורשת יהדות אתיופיה.

זאב אלקין: אני חושב שרק מהסקירה ברור עד כמה היתה הקמת המשרד כשלעצמו.

אברהם מיכאלי: יולי חשש כנראה שיקחו לו את המפתחות או שהוא יחזיר את המפתחות אחרי חודשיים, אבל הוא אומר שהוא התבדה בזה וזה בסדר.

זאב אלקין: אני מאוד מקווה שהמצב הזה שגם הקימו משרד שמזמן היה צריך להקים אותו, וגם יש שם שר שמבין בתחום – אז בסופו של דבר יביאו לכך שהמשרד גם ימשיך הלאה בעקבות הניסיון הזה.

זאב אלקין: כמה שאלות.

זאב אלקין: מדינת ישראל פועלת מול התפוצות דרך הרבה זרועות, תחת הרבה כובעים.

זאב אלקין: עד כמה אתם מצליחים בינתיים לתכלל הכל פנימה בצורה כזאת או אחרת בשותפות עם המשרד?

זאב אלקין: אני אביא דוגמה, אתה התייחסת ל"תגלית", לא התייחסת ל"מסע", אם זה מקרי או לא, ומה מידת ההשפעה של המשרד על המסע, ומה בכלל עמדת המדינה לגבי המשך התכנית, מה הולך לקרות עם זה וכו'.

זאב אלקין: השאלה השנייה - מעורבות בבתי ספר, במערכת החינוך בתפוצות.

זאב אלקין: הזכרת למשל שיתוף פעולה עם אורט.

זאב אלקין: בדוח הזה מלה שהכי מוזכרת זה - קדימה.

זאב אלקין: השאלה היא איך זה עומד מול מכלול יותר רחב של מעורבות מדינת ישראל בכל נושא "חפציבה" שעברה עליות וירידות כאלה ואחרות ואיפה כאן המשרד, האם יש שיתוף פעולה עם משרד החינוך, אין שיתוף פעולה עם משרד החינוך, ואצל מי היד המכוונת, כי הרבה פעמים מה שקורה למדינת ישראל, היא משקיעה בתפוצות הרבה מאוד זמן, היא לא מקבלת את זה ביחד, אז לפעמים יד ימין לא יודעת לאן יד שמאל מובילה, והפוך וכפילויות.

זאב אלקין: לכן דווקא כשסוף סוף יש משרד, מאוד הגיוני להעביר אליו או בחיבור אליו את כל הפעילות והאם זה נעשה על ידי משרד החינוך בהקשר של "חפציבה", כי דווקא התכנית הזאת עוברת משברים קשים בשנים האחרונות.

זאב אלקין: עוד הערה אחת הקשורה לתחום מספרי.

זאב אלקין: הסתכלתי על המפה, אני הייתי ממליץ דווקא לכם, בוודאי למשרד שאתה השר שעומד בראשו, לא לאמץ מספר שכבר מזמן נאמר שאין אחריו שום משמעות, זה מספר 324 אלף כמספר יהודים בחמ"ע.

זאב אלקין: אין משמעות למספר הזה, משמעותו אחרת לגמרי, המספרים האמיתיים הם אחרים לגמרי, נאמר פה בוועדה הזאת לא פעם, ולא פעמיים, אבל אתה יודע כשיש נתון שחוזרים עליו מאה פעמים הוא הופך לאמת, את המספרים האמיתיים לא יודעים.

זאב אלקין: אם היושבת ראש תרשה לי, אגיד שני משפטים.

זאב אלקין: המספר הזה הוא תוצאה של מפקד אוכלוסין, כאשר יש הבדל דרמטי בין מפקד אוכלוסין בארצות הברית זה המספר המגביל לבין מפקד אוכלוסין בחבר המדינות, כי במפקד אוכלוסין בחבר המדינות בדרך כלל בן לנישואין מעורבים לא יענה שהוא יהודי במפקד אוכלוסין, ב-90% של המקרים זה דבר ידוע ונמדד.

זאב אלקין: לכן המספר הזה תופס אוכלוסייה מאוד מעניינת, אלה אנשים שהם בדרך כלל יהודים מכל הצדדים, מכל הכיוונים, מכל הסבים והסבתות, אין שום קשר בין מספר הזה לבין יהודים על פי ההלכה.

זאב אלקין: חלק גדול מאוד מהיהודים על פי ההלכה ככלל לא רק שהם לא נכנסו ל-324, הם אפילו לא נכנסו למה שקרוי בני בית בתוך משפחה יהודית – מה שכרוך בסיעה מורחבת, הם אפילו לא שם, שלא לדבר על זכאי חוק השבות.

זאב אלקין: זאת אומרת, היות ואחוז נישואין מעורבים בחבר המדינות הוא סדר גודל כ-70%-80%, לכן אני אומר שהמספר הזה לא משקף כלום.

זאב אלקין: אבל כשהוא חוזר על עצמו הוא מתחיל לשקף, לכן כדאי לדעת את זה.

זאב אלקין: אגב, מה המספרים האמיתיים זה אולי כפפה למשרד.

זאב אלקין: סך הכל זה לא מאמץ קשה מדי לעשות מחקר שיגלם במפקד האוכלוסין לבין הקטיגוריות שמעניינות אותנו – יהודים על פי ההלכה, וזכאי חוק השבות.

זאב אלקין: הסיפור הזה מסתובב בין יהודים ארגוניים משהו כמו עשר שנים לפחות.

זאב אלקין: העלות שלו יחסית זניחה, זה כמה עשרות אלפי דולרים וכמה ארגונים גדולים ביחד בהחלט יכלו להקים דבר כזה, ופעם אחת לתמיד לענות תשובה סטטיסטית נכונה מה עם המספרים הנכונים, למה זה חשוב?

זאב אלקין: זה חשוב למשל בפיזור השקעות, כאשר משקיעים משאבים חשוב לדעת מול איזה קהל, איזה סדר גודל אנחנו עומדים, גם קהל יהודי, יש פה שאלה שאולי הגיע סוף סוף זמן לתת לה תשובה במקביל למפקד, זה היה הרבה יותר זול לעשות אז פספסנו את הזמן כי הסוכנות והג'ויינט וארגונים רוסים לא הצליחו להגיע לעמק השווה, אבל אולי דווקא אתה תוכל להוביל כאן

זאב אלקין: מחדש כדי שיתחבר ביחד כל אחד יתן קצת, ובסוף תהיה תשובה מוסמכת, זה לא כל כך קשה לעשות את זה מבחינה מקצועית.

זאב אלקין: עוד נקודה אחת בנוגע להסברה.

זאב אלקין: הזכרת כאן את האפשרות של הסברה בערבית, כולל אולי בטלוויזיה, זה בכלל אתגר, השאלה היא אם אנחנו מסוגלים לעמוד בו תקציבית עובדה שאנחנו לא קיימים כערוצי טלוויזיה שלנו – לוויניים, לא בערבית, לא באנגלית, השאלה היא אפילו מה חשוב יותר.

זאב אלקין: אנחנו חשבנו שאנחנו צריכים למעשה לפרוץ לקהל הערבי כי קהל דובר אנגלית הוא אצלנו בבית, אנחנו רואים מה קורה בעולם היום, יכול להיות שהאנגלית אפילו עכשיו יותר חשובה כערוץ הסברה ישראלי שהוא קליט, ויותר מזה אנחנו נסוגים אחורה איפה שהיינו בסיפור עם הרוסית, למשל עם פעילות של R.

זאב אלקין: T.V.I הוא דוגמה לנסיגה אחורה שלא הצלחנו להציל.

זאב אלקין: היה ערוץ שנתן מקום די גדול לישראל, ובסופו של דבר מקומה של ישראל הצטמצם שם, ערוץ 9 קצת עונה על זה דרך האינטרנט ובשידורים בארצות הברית, אבל אנחנו לא מנצלים מספיק גם ברוסית את המשאבים שקיימים היום, בוודאי לא פעילים באנגלית מעבר לרצון להתחיל לפעול בערבית, השאלה היא אם המדינה מסוגלת כאן להרים את הכפפה, זה סיפור יקר מאוד, אבל יכול להיות שכאן ניתן למצוא שותפים דווקא בעולם.

אנסטסיה מיכאלי: תודה רבה ליושבת ראש הוועדה, אני מברכת את המצגת, תודה לשר שטרח רבות בשביל להציג את עמדתו.

אנסטסיה מיכאלי: המצגת הזאת זו רק התחלה ואני מאחלת לך כשר החדש בהיסטוריה של מדינת ישראל שמכהן עכשיו בכנסת הצלחה.

אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת שהמצגת הזאת צריכה להיות מוצגת לא רק בוועדת קליטה ועלייה, המשרד עושה עבודה מצויינת ומשתף פעולה לא רק עם משרד ראש הממשלה בשביל לאסוף את כל המסרים יחד ולהעביר קו יחיד מול הלחץ הבינלאומי בתקשורת הבינלאומית - צריך לשתף פעולה עם משרדי הממשלה, כמו משרד החינוך, משרד התקשורת עם שר התקשורת וגם משרד הקליטה והעלייה, זה לא פשוט כי גם זה עניין פוליטי, ואני מבינה שמול הרבה לחצים אתה עומד כאן.

אנסטסיה מיכאלי: מבחינת משרד החינוך אני מסכימה עם זאב אלקין שאמר ששר החינוך עומד מול הרבה בעיות.

אנסטסיה מיכאלי: אני חברה בוועדת עלייה וקליטה, אני חברה בוועדת החינוך תרבות וספורט.

אנסטסיה מיכאלי: בוועדה אני נלחמת על בעיות של ספרים של ילדים.

אנסטסיה מיכאלי: אני מצפה שהילדים שלנו, הדור הצעיר יקבל ספרים בחינם.

אנסטסיה מיכאלי: הילדים שלנו יכולים להיות השגרירים של מדינת ישראל בבתי הספר, ואם הסוכנות היהודית, אנחנו שמענו ממך שאתם פועלים בקמפוסים - אם הסוכנות היהודית תעשה שיתוף פעולה עם ילדי מדינת ישראל שעכשיו נתקלים בתופעה של אלימות בבתי ספר, ואם אנחנו ניתן להם כלי לתת משימה בתור דור צעיר להיות שגרירים הטובים ביותר של מדינת ישראל, אז הרעיון של קמפוסים ולשתף פעולה עם קמפוסים בחו"ל, זה רעיון שיוביל למשימה ולמטרה משותפת של כל אחד מאיתנו ולא ללכת לכיוון של שתייה ואלימות בבתי ספר.

אנסטסיה מיכאלי: גם לגבי העניין של מצלמות בכל בית ספר – אני חושבת שזה גם הסברה להרכיב מצלמות בכל בתי הספר.

אנסטסיה מיכאלי: תדברו עם התלמידים בכל העולם, זאת אומרת, שזה תקציב משותף עם שר החינוך.

אנסטסיה מיכאלי: לגבי משרד התקשורת – אני חושבת שזאת בעיה של מדינת ישראל שאין לנו ועדת תקשורת במדינת ישראל.

אנסטסיה מיכאלי: כשאנחנו מדברים על תקשורת פנימית, אנחנו באים לוועדה שמדברת על ועדת החינוך.

אנסטסיה מיכאלי: כשאנחנו מדברים על בעיות של פרובוגנדה, אז אנחנו באים לוועדה של חוץ וביטחון.

אנסטסיה מיכאלי: כשאנחנו מדברים על העניין העסקי של התקשורת של מדינת ישראל, אנחנו באים לועדת הכלכלה.

אנסטסיה מיכאלי: לדעתי, יוזמתך תהיה מבורכת אם אתה תקים ועדה של תקשורת, ושיתוף פעולה עם משרדך בכל העניין של גם פרובוגנדה וכל המסרים שאנחנו צריכים לדון עליהם.

אנסטסיה מיכאלי: לגבי הנושא של שר התיירות.

אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת ששר התיירות הוא שגריר של מדינת ישראל.

אנסטסיה מיכאלי: אנחנו צריכים להביא לכאן הרבה תיירים, ובשביל להביא אותם לכאן, צריך לשתף פעולה.

אנסטסיה מיכאלי: טיילתי הרבה בחו"ל ראיתי עמדות של מחשבים ואינטרנט, וגישה לכל אחד בעמדות האלו.

אנסטסיה מיכאלי: למשל, בשוויץ, ברוסיה בשדה התעופה אפשר לראות איפה כל אחד נמצא.

אנסטסיה מיכאלי: משרד ההסברה צריך לשתף פעולה בתקציב שלו ובתקציב של משרד התיירות בשביל להביא עוד זוג עיניים ולראות מה מתרחש במדינת ישראל.

אנסטסיה מיכאלי: תודה.

אברהם מיכאלי: תודה גברתי היושבת ראש, אדוני השר, היום באת אלינו יותר בקטע של תפוצות, כוועדת העלייה, ואני מברך על המצגת שתיארת לנו ועל הפעילות של המשרד בכלל, אני חושב שזה כן מתקשר גם לנושא של הועדה הזאת וגם עניין של התפוצות.

אברהם מיכאלי: שמחתי לשמוע את הדברים שהצגת אותם כפרוייקטים שאתם מטפלים בזה, אני רק מקווה שהנושאים שהזכרת פה - הנושא של סטודנטים בקמפוסים, הנושא של החינוך לזהות יהודית שהוא בעצם גם הדגל של הסוכנות היהודית, אני מבין, בשנים האחרונות, חבר הכנסת אלקין הזכיר את זה נכון.

אברהם מיכאלי: אם באמת תהיה איזה יד מכוונת בדבר הזה שלא יקרה שכולם פועלים ובסוף לא רואים שום דבר מרוב פעילות.

אברהם מיכאלי: אני כן חושב שהתפקיד שלך הוא חשוב מאוד, פעם קראו לזה משרד פסול, סגרו אותו בגלל כביכול פרובוגנדה, כך קראו לזה, אבל מצד שני, מרוב בושה שאנחנו כנראה מתביישים להסביר דברים ובסוף הגענו לאיפה שהגענו היום.

אברהם מיכאלי: אנחנו נמצאים היום כפי שתיארת במצב לא טוב.

אברהם מיכאלי: השאלה מה ניתן לעשות מבחינת הקהילות היהודיות שחלק מאיתנו לפעמים מבקר אצלם, חלק מחברי כנסת יוצאים למשלחות, והן לא תמיד שליליות כפי שתמיד מציגים אותנו בתקשורת.

אברהם מיכאלי: המשלחות האלה יש להן יעד ומטרה.

אברהם מיכאלי: אם קבוצה של חברי כנסת יוצאים אפילו ליומיים, שלושה, למקום מסויים, האם באותה הזדמנות גם כהדרכה של המשרד לא יבואו לכנסת לבקש מחברי כנסת לשים במשבצת שעה, שעתיים להיפגש עם אותם גורמים שאתה רוצה להשתמש בהם בקהילות שם.

אברהם מיכאלי: אנחנו מוכנים כבר אם נמצאים שם להיפגש וגם לתת להם את הגאווה היהודית הזאת שבאים חברי כנסת ממדינת ישראל, לבקש אותם בפעם נוספת מעבר למה שאתה מבקש וגם הסוכנות היהודית מבקשת, או כל מיני ארגונים יהודים שמסתובבים שם, אולי זה ייתן עוד איזה הזדמנות, אנחנו מסתובבים בפרלמנטים בעולם ואנחנו רואים שם את ההתנכרות כמעט למדינת ישראל.

אברהם מיכאלי: השבוע שמעתי חוויות של אחת המומחיות בתחום, היא אמרה כך: "הבעיה היום כבר זה לא אנטישמיות".

אברהם מיכאלי: הבעיה שהיום הם כבר מגיעים למצב קטסטרופלי שלא מכירים בה כמדינה יהודית, מפה מתחילה הבעיה, זה לא שהגענו לאיזשהו שלב גרוע, זה שלב כמעט קטסטרופלי, לא מכירים בנו כמדינה יהודית, אין לנו כבר לגיטימיות בעולם בכלל שאנחנו קיימים פה, ולפה הגענו.

אברהם מיכאלי: צריכים לחשוב בצורה הרבה יותר רדיקלית, הרבה יותר נועזת ולא להתבייש ולא לפחד מאף אחד.

אברהם מיכאלי: לנצל את כל הכוחות.

אברהם מיכאלי: לדעתי, גם לגיטימי שהכנסת תעזור לכם בעניין הזה, בוודאי שרי ממשלה שמסתובבים בכל מיני מקומות בעולם, וכל הגופים שהזכרת פה כולם לגיטימיים.

אברהם מיכאלי: אני זוכר שלפני שנתיים קיימנו דיון בוועדת מדע והבאנו לפה את כל הגורמים שיכולים לעזור בהסברה.

אברהם מיכאלי: אני זוכר את הדיון הפורה שהיה שם, אבל מישהו צריך לקחת את הזה ביד ולרכז את זה.

אברהם מיכאלי: לכן, לדעתי, אתה כן אמור להיות פה המשרד המוביל ולא להתבייש.

אברהם מיכאלי: אנחנו כנסת, נעזור לך בזה, שתמיד תהיה יד מכוונת אחת מול כל הגורמים שיש להם רצון טוב, אבל אתה המשרד הייעודי, אתה המשרד שאמור לעשות את זה.

אברהם מיכאלי: אני מאחל לך בהצלחה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

זאב אלקין: אולי עוד שאלה לפני שאתה עונה על הכל, זה אמנם פחות שייך לתפוצות, זה חלק מההסברה, אבל בגלל שזה עולה כאן בשבוע, שבועיים אחרונים, זו ועדה נכונה להבהיר סופית את הדברים, זה רקע.

דנה גורדון: יש לנו ישיבה בנושא.

זאב אלקין: השאלה היא אם אתה יכול להסביר מאיפה בכלל צצה, מה הפתרון אני יודע, אבל מאיפה בכלל זה עלה כבעיה.

יולי יואל אדלשטיין: מודה על השאלות.

יצחק הילדסהיימר: אני עיתונאי ב"מקור ראשון" ואיש תנועת עזרא באוקראינה.

יצחק הילדסהיימר: בנוגע ללוח העברי, אמרת שאתם רוצים לטפח את השימוש בלוח העברי, ואת ההזדהות עם ארועים יהודיים לפי הלוח העברי וכך הלאה.

יצחק הילדסהיימר: ידוע שיש בממשלה תקנה שבכל מכתב או כל מסמך שיוצא ממשרדי הממשלה לפני התאריך האזרחי חייב להיות התאריך העברי, לא כל כך מקפידים על זה.

אברהם מיכאלי: הכנסת מקפידה, תסתכל, שורה ראשונה עברית, אחר כך בסוגריים לועזית.

יצחק הילדסהיימר: בשבוע שעבר קיים מוסד לאומי יהודי חשוב מאוד מסיבת עיתונאים, עם כיבוד, עם שתייה בצום עשרה בטבת אחר הצהריים, בשעה שיהודי טוב רוצה ללכת לבית הכנסת להתפלל מנחה ולשמוע את קריאת התורה המיוחדת לרגל הצום.

יצחק הילדסהיימר: אני השתתפתי במסיבה, מחיתי מראש ובגלל המחאה שלי נמנעו מלהגיש את העוגות, אבל הגישו את השתייה.

יצחק הילדסהיימר: אני מציע לטפל בנושא, ולהתריע בפני כל הגורמים והמוסדות שלא יקרו דברים כאלה, ושלא יעשו אירועים בימים שהם ימי חג או ימים מיוחדים בלוח העברי.

יצחק הילדסהיימר: ידוע לי שבשעה זאת התקיימה ישיבה של ועדת החינוך בנושא תנועות הנוער העולמיות שאין להן היום תקציב.

יצחק הילדסהיימר: אני התפלאתי שהביאו את זה לוועדת החינוך ולא לועדת העלייה הקליטה והתפוצות.

יצחק הילדסהיימר: הם רוצים לפנות לממשלה לסייע להם כי הסוכנות הפסיקה כמעט לחלוטין את התקציב שלהם.

יצחק הילדסהיימר: הנקודה האחרונה – אינני יודע אם ידוע לכם, זה לא פורסם כמעט בתקשורת העברית.

יצחק הילדסהיימר: בשבת היתה משלחת של אנשי נטורי קרתא שבילו בעזה, אני מניח שאנשי חמאס אכלו צ'ולנט, אבל הם בכל אופן הסיטו נגד מדינת ישראל.

יצחק הילדסהיימר: אני חושב שדווקא משרד התפוצות וההסברה צריך לנקוט בפעולה כשקרה דבר כזה עם אנשי נטורי קרתא שהזדהו עם אחמדניגא'ד וביקרו אצלו, כל הקהילות היהודיות בוינה כולל בית כנסת של סאטמר שמאוד קרוב לנטורי קרתא החרימו את האנשים האלה, אסרו עליהם להיכנס לכל בית כנסת.

ליה שמטוב: תודה רבה.

דניאל אוברמן: גברתי היושבת ראש, תודה לשר, רציתי להעלות שתי נקודות על הסקירה המקיפה והמרשימה פה.

דניאל אוברמן: אחד זה הנושא שמאוד קרוב לוועדה הזאת - למנף את העולים החדשים והוותיקים שבארץ על מנת לעשות הסברה גם בעולם האינטרנטי באון-ליין וגם בחוץ לארץ הרבה יותר יעיל ואפקטיבי, מאשר להכשיר ישראלים עם המבטא, אנחנו "נפש בנפש" עושים את זה, משתמשים באמריקאים במודל עלייה אמריקאית, ובריטית וכן הלאה, כל מקום והייעוד שלו.

דניאל אוברמן: נושא שני, אני לא חושב שאנחנו עובדים בואקום, צריכה להיות התייחסות רצינית לכלים של הגופים הפרו-פלסטינים והפרו-ערבים שהם משתמשים בעולם ה"און ליין" על מנת לתקוף את ישראל בצורה סמוייה, בצורה מאוד יעילה.

דניאל אוברמן: הנוכחות שלהם מאוד גבוהה, אני מבקש אם השר יכול להתייחס, או לתת מענה באופן פעיל היות וכל הפעילויות שמתוארות פה הם חד-כיווניים, אנחנו יוצאים החוצה, אבל הפוקוס צריך להיות כנגד – קודם כל ללמוד את השיטות שלהם ואחרי זה להגיב לפעילות שלהם.

דניאל אוברמן: תודה רבה.

בקי כספי: זה בהחלט הגישה הנכונה בזמן הנכון, הדגש על איגום משאבים, עבודה בינמשרדית עם הרבה מאוד ארגונים מאוד מבורך.

בקי כספי: אנחנו כמובן שותפים בחלק גדול מהפרוייקטים הגדולים שדיברת עליהם "תגלית" "מסע", וודאי עבודת הסוכנות היהודית המבורכת.

בקי כספי: אנחנו היינו שמחים מאוד לתת יד בכל מה שקשור לחינוך בישראל על המצב בתפוצות, יש לנו פה אפשרות לסייע ונשמח.

בקי כספי: גם בקשר לעבודת הסינכרון עם אנשים שנוסעים אל צפון אמריקה לביקורים, נשמח לעזור בפתיחת דלתות ותיאום.

אלי ולק: הזכרת שאין משרד שמופקד באופן רשמי על החזרת רכוש - - -

יולי יואל אדלשטיין: משרד הגמלאים.

אלי ולק: עדיין נשאר.

אלי ולק: אני מתייחס למשרד הגמלאים שאמור גם לתת תמיכה לפעולות הנצחה, והזכרת כאן שכבר אין את מי לשאול, שואלים אנשים שהיו בגיל שלוש.

אלי ולק: משרד הגמלאים פועל לפי כל הכללים של החשב הכללי ומעמיד כאלה דרישות בהגשת בקשה לעזרה שאי אפשר לקבל, למשל, תשובה על מענק ב-2009 התקבלה בסוף נובמבר 2009.

אברהם מיכאלי: יש שם שרה חדשה.

אלי ולק: יש סגנית שר, ועדיין זה לא עזר, גם הייתי בפגישה איתה.

אלי ולק: שאלה מתייחסת ישירות למשרד הזה.

אלי ולק: אנחנו מדברים על תפוצות, המונח החשוב התבוללות בתפוצות.

אלי ולק: רציתי לשמוע מנציג המשרד הבכיר מה המדד להתבוללות – נישואי תערובת, התרחקות מערכי יהדות, ואם נישואי תערובת מה פירוש?

אלי ולק: לגבי שבט אחים - אירופה, חשוב מאוד, גם בקהילות קטנות, מה פירוש קהילה קטנה?

אלי ולק: אם יש למלש קהילה בלטית כולה, 15,000 יהודים, יש מקום לטפל בקהילה כזו, אין שם בעיה של אינטרנט וטכנולוגיה.

אלי ולק: שאלה נוספת.

אלי ולק: שימוש באנשי היי-טק, האם יש כיוון מיוחד לאנשי היי-טק שיוצאים בהמוניהם מטעם העבודה שלהם.

אלי ולק: אני חושב שיש לצייד אותם בכלים, למרות שהם היי-טק והם אנשי אלקטרוניקה, יש להם גם לתת משהו בכתב מודפס.

אירינה נבזלין: בעבודה שלנו אנחנו הרבה מתעסקים עם העם היהודי בכל העולם.

אירינה נבזלין: אני חושבת שיש בעיה בשם של הוועדה הזאת ושם של המשרד, כי ההפרדה בין ישראל והתפוצות זה מסר אולי לא נכון, אולי יש אפשרות לשנות את השם לענייני העם היהודי שזה יאפשר לדבר ביחד על העתיד של העם היהודי לעומת התפוצות מול ישראל.

אירינה נבזלין: תודה.

אנסטסיה מיכאלי: המיקום הוועדה אומר בפני עצמו – איפה אנחנו נמצאים בקליטת העלייה של מדינת ישראל, זה צריך להיות המשרד הראשון בקומה הראשית.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחברי הכנסת, ולכל אלה ששאלו שאלות חשובות.

יולי יואל אדלשטיין: ודאי תודה מראש על כל המחמאות.

יולי יואל אדלשטיין: אני אשתדל לענות בקצרה בסגנון טלגרפי.

יולי יואל אדלשטיין: "תגלית" – אני אכן כשר לענייני תפוצות, גם יושב ראש ועדת היגוי, תכנית "מסע" עומדים בראשה נציג הסוכנות היהודית ומטעם הממשלה מזכיר הממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: באופן כללי זה נוגע לשאלות של חבר הכנסת אלקין, שאלות נכונות, ואחרים גם התייחסו לזה - איגום ושילוב הדברים, בעצם איחוד הדברים תחת קורת גג אחת.

יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות שלפני מספר שנים, הייתי פועל בנסיון לתפוס כל מה שאפשר ולהעביר למשרד.

יולי יואל אדלשטיין: היום אני רואה את הדברים בצורה קצת שונה.

יולי יואל אדלשטיין: כשפנה אליי מזכיר הממשלה וביקש להמשיך את המסורת של המזכיר הקודם להיות יושב ראש "מסע", אני הסכמתי ברצון, לא הסכמתי ואמרתי עכשיו אתה חייב לי, אלא הסכמתי ברצון כי אני חושב שאסור להגיע למצב שרק שר לענייני תפוצות יהיה מודע בכלל לנושא התפוצות וכל האחרים יראו בו איזה נודניק שרץ אחריהם וכל הזמן מעלה נושאים לא חשובים.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שזה טוב מאוד שגם שרים אחרים ומזכיר הממשלה ודאי ומשרדים אחרים התייחסו לנושא ויראו בנושא הזה נושא חשוב.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי החינוך – מהותית העניין נשקל לגבי "חפציבה", אני לא אומר שבקלות הייתי יכול לקבל אבל נשקל במסגרת הקמת המשרד.

יולי יואל אדלשטיין: אני מהותית לא חושב שזה נכון, כי כל העניין של מורים ומורים בשבתון ובעלי תעודות הוראה שהם משמשים בעצם כוח אדם מאוד טבעי, אני חששתי מאוד שאנחנו נתעסק שנתיים בכל הנושא של מעבר וזכויות וכן הלאה, ולא נגיע למהות.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שיותר חשוב כאן זה עניין של תיאום.

יולי יואל אדלשטיין: כפי שציינת ואמרת, אנחנו כן נוגעים בנושא חינוך.

יולי יואל אדלשטיין: בנושא של אורט שהזכרת – אני אגיד לכם, אנחנו בהרבה מאוד פרוייקטים רואים פיילוט.

יולי יואל אדלשטיין: נבוא לוועדה בעוד כמה חודשים, או לקראת סוף השנה הנוכחית ונדווח מה צדקנו בהערכה שלנו, מה צלח מה פחות צלח, זה גם קורה, זה משרד חדש, אין בזה שום בושה.

יולי יואל אדלשטיין: ניסינו והגענו למבוי סתום באיזשהו כיוון, אז אומרים שחברות מסחריות גדולות עושים במקרה כזה מסיבה.

יולי יואל אדלשטיין: זאת אומרת, שמיצו כיוון מסויים, עכשיו הם יודעים שהכיוון שהזה הוא לא הכיוון.

יולי יואל אדלשטיין: אורט זה פיילוט, משתתפים לא רק מנהלים של בתי ספר של אורט, אפילו של בתי ספר של חב"ד ועוד כמה, אורט פשוט שותפים שלנו גם כספית והמארגנים של הפרוייקט הזה.

יולי יואל אדלשטיין: מי כמוך חבר הכנסת אלקין מבין את זה.

יולי יואל אדלשטיין: אז ארבעים אין להם, אבל הם המארגנים מאחורי הפרוייקט.

יולי יואל אדלשטיין: לנושא המספרים, מפאת קוצר הזמן לא אכנס.

יולי יואל אדלשטיין: אני הסתכלתי על השקף הזה, היו לי שאלות, אני נתתי אותם רק להתרשמות כללית לא רק בחבר המדינות.

יולי יואל אדלשטיין: אתמול היה לי דיון מעניין עם פרופ' ליאון ז'קס שעשה את הערכה של "תגלית" על מספרים בצפון אמריקה, אותו דבר, אותו מצב, אין הגדרות.

אברהם מיכאלי: תלוי על איזה ארגון אתה שואל - - -

יולי יואל אדלשטיין: "אתגר", אני מסכים עם חבר הכנסת אלקין שזה אתגר.

יולי יואל אדלשטיין: הסברה בערבית – רק אתמול קיים המנכ"ל פגישה אחרונה כרונולוגית, אבל לא אחרונה בהיערכות הזאת בנושא של הסברה בערבית.

יולי יואל אדלשטיין: אתמול זו היתה פגישה עם מנכ"ל משרד החוץ, אנחנו מנסים כמשרד לארגן את כל הגורמים ולהוביל.

יולי יואל אדלשטיין: אני גם אנצל את הכובע שלי כמי שממונה על רשות השידור – יש פלטפורמות שלא מנוצלות.

יולי יואל אדלשטיין: המצב "שווח" המצב ממש לא טוב בתחום הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מנסים להוביל כאן מהלך שיאחד את הגורמים, משרד החוץ, דובר צה"ל, השר שממונה על המגזר כאן בארץ וכן הלאה על מנת להגיע לתוצאות קצת שונות.

יולי יואל אדלשטיין: שיתופי פעולה – דיברה על זה גם חברת הכנסת מיכאלי, יש שיתופי פעולה עם המון משרדי ממשלה, פרט למה שהזכרתי, משרד החוץ והסוכנות, משרדי ממשלה – אתן שתי דוגמאות מהירות, הזכרת את משרד התיירות, יש את העניין של מורי דרך.

יולי יואל אדלשטיין: מי אם לא מורי דרך נמצאים במגע היום יומי עם תיירים מחוץ לארץ, הולכים איתם על פרוייקט, משרד התיירות כבר הלך לקראתנו והכשרות של משרד ההסברה ייחשבו למה שנקרא גמול השתלמות למורי דרך שמחוייבים לעבור שנתית איזושהי הכשרה.

יולי יואל אדלשטיין: קונגרס של עיתונות בשפה הרוסית מאורגן על ידי מספר משרדי ממשלה, כולל חוץ, תיירות, תמ"ת קליטה וכן הלאה כיוזמה משותפת.

יולי יואל אדלשטיין: משלחות של ח"כים – שאלה על זה חברת הכנסת מיכאלי בנושא של הסברה, בנושא של תפוצות חבר הכנסת מיכאלי, בנושא של משלחות של ח"כים בנושא תפוצות, אני מבקש, מתחנן, מעודד, מסכים, רוצה, אם יהיו פניות של משלחות או של ח"כים שיוצאים לתפוצות, אבל ודאי שלא יום לפני, לא שעתיים לפני הטיסה לארגן פגישה עם גורמים יהודיים בלי היסוס וברצון רב, אנחנו נארגן, אתם יכולים לפנות אליי, אתם יכולים לפנות לפלורינה הלמן לוין למשרד ולמי שמטפלים בנושא.

אברהם מיכאלי: מה בקשרי חוץ שתהיה הנחייה כזאת?

יולי יואל אדלשטיין: זה רעיון טוב נארגן פגישה עם קשרי חוץ של הכנסת, אם הם רוצים בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: צום עשרה בטבת, אני צמתי ואני חייב לומר שבישיבת הממשלה התחשבו בנו במיעוט הדתי בממשלה, את האוכל שמו באיזשהו חדר צדדי ולשם היו מתגנבים אלה שלא צמו ואכלו.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי מסיבת העיתונאים אני לא יודע שום דבר.

אנסטסיה מיכאלי: אדוני השר, יש לי שאלה קצרה.

אנסטסיה מיכאלי: האם אפשר לתמוך בחקיקה, אני עכשיו עושה חקיקה למען הספרים והוזלת ספרים.

אנסטסיה מיכאלי: ספרי לימוד של שפה צרפתית ואנגלית עולים 125, 135 שקלים.

אנסטסיה מיכאלי: אני מאוד מבקשת תמיכה.

יולי יואל אדלשטיין: אם זה יגיע, בלי כל קשר להסברה ותפוצות, אני חסיד של לימוד שפות, ולכן זה יגיע לועדת שרים לחקיקה, חברת הכנסת מיכאלי, אני אשמח מאוד לתמוך.

אנסטסיה מיכאלי: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא רוצה להיכנס לנושא של נטורי קרתא, אני מזעזע כמו כולם.

יולי יואל אדלשטיין: בכלל, מבחינת הסברה תבינו, אני בדרך כלל יודע מה לענות על שאלות.

יולי יואל אדלשטיין: הבעיה הכי גדולה זה כשקם מולך אדם, וזה לא רק נטורי קרתא, מתחיל לצטט לך עיתון בישראל או גורם מוכר בישראל.

אברהם מיכאלי: או קריקטורה מישראל.

יולי יואל אדלשטיין: או קריקטורה או כל דבר אחר, ואומר מה אתה מדבר על אלה ואלה כשאצלך בבית.

יולי יואל אדלשטיין: ..

יולי יואל אדלשטיין: זה מצב מאוד מביך, אבל מה לעשות, זה מחיר של מדינה דמוקרטית.

יולי יואל אדלשטיין: הכשרה לעולים.

יולי יואל אדלשטיין: יש פניות מארגוני עולים שונים שרוצים להיות שותפים.

יולי יואל אדלשטיין: אמרתי, בשלב ראשון, כל העניין של לוגיסטיקה ומשפט, בשלב ראשון אנחנו פונים לקהלים מאורגנים, קרי, שלטון מקומי, אגודות ספורט, משלחות נוער וכן הלאה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו כן כבר עכשיו חושבים איך להרחיב את הנושא הזה.

יולי יואל אדלשטיין: ארגון שאתה מייצג "נפש בנפש", אני לא חושב שצריך להיות שם כאחד הקליינטים, יכול להיות שמלכתחילה אתם צריכים להיכנס כמו, למשל, תגלית ואחרים נכנסים ולהיות שותפים יחד איתנו ועם הסוכנות בפרוייקט הזה.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי און ליין התייחסתי.

יולי יואל אדלשטיין: הפתרון נמצא באותו מקום היכן שנמצאת הבעיה.

יולי יואל אדלשטיין: תוקפים אותנו המון באינטרנט, עושים המון נזק באינטרנט, אבל זה גם יכול להיות חלק מהפתרון אם נפעל נכון.

יולי יואל אדלשטיין: התבוללות ו"שבט אחים", ברור מאוד, יש כאלה שלא מסכימים, ברור שלידי נישואי תערובת זאת בעיה חמורה של התבוללות, ואני שמחתי מאוד לראות את הנתונים של "תגלית" שמראים שבוגרי "תגלית" לעומת קבוצת ביקורת נמצאים במצב משופר ונמשיך עם העניין הזה.

יולי יואל אדלשטיין: "שבט אחים" – הסיבה היחידה שעדיין לא התקיים עם הבלטיות, ידידי אלי ולק, כמו שאתה יודע אפילו יותר טוב מאחרים, כבוד השר לענייני השר לענייני הסברה ותפוצות היה לא מזמן בביקור גם בוילנה וגם בריגה לעומת כל המקומות האחרים שהזכרתי שלא הייתי שם וגם לא מתעתד להיות בעתיד הקרוב, אבל כעיקרון, גם עם הבירות האלה נקיים ודאי וידאו-קונפרנס.

יולי יואל אדלשטיין: לידידים נישואי תערובת בעיה חמורה.

יולי יואל אדלשטיין: לראות נתונים של תגלית, ונמשיך עם העניין הזה.

יולי יואל אדלשטיין: שבט אחים, עם הבלטיות ידידי אלי ולק, יודע כבוד השר לענייני הסברה ותפוצות, וגם בריגה, לעומת כל המקומות האחרים, לא מתעד, גם עם הבירות נקיים וידאו-קונפרנס.

יולי יואל אדלשטיין: שאלה אחרונה שהיא טובה לסיכום.

יולי יואל אדלשטיין: העלה בפניי מנכ"ל בית התפוצות מר אבי ארמוני את השאלה יחד עם יועצו, היו בפגישה אצלי.

יולי יואל אדלשטיין: הייתה לי דילמה כזאת, אני מדבר מתוך נסיון, יש כמה אנשים שעבדו איתי באותה תקופה וזוכרים את זה.

יולי יואל אדלשטיין: גם לגבי משרד הקליטה, קיבלנו המון הערות מעולים, אמיתי לגמרי, שהם לא רוצים להיקלט, זה לא תהליך כימי.

יולי יואל אדלשטיין: הם רוצים להשתלב במדינת ישראל, הם רוצים שילוב תרבויות וכן הלאה, ואפילו היו לנו הצעות לשמות חלופיים וכן הלאה.

יולי יואל אדלשטיין: הנסיון שלי אומר זה גורם, אם עושים את זה בשלב לא נכון גורם להמון ציניות.

יולי יואל אדלשטיין: אנשים לא עושים כלום, לא יכולים לעזור בשום דבר אמיתי, אז הם מתעסקים עם השם של המשרד.

יולי יואל אדלשטיין: גברתי היושבת ראש, הצגנו מה שיש לנו כרגע להציג, כבר דברים מסויימים - אני אומר בביטוי לא יפה, אבל אפשר להיות גאים בזה שתוך כדי תנועה, אמרתי, אנחנו עדיין רק במכרזים ראשוניים לתפקידים מקצועיים במשרד, למרות שקיבלנו שלוש יחידות, ואני מאוד מברך על כך, והם משתפים פעולה נהדר בתחומים האלה - מרכז ההסברה לפ"מ ולעם על צוות העובדים שלהם משתלבים עם המשרד ועוזרים לנו המון בפרוייקטים שאנחנו עושים, אבל עדיין בשלב כזה יש לנו דברים להציג.

יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה שעם התפתחות העניין כולל בשיתופי פעולה שהזכרתי גם עם בית התפוצות, גם עם הסוכנות וגורמים אחרים, כשיראו פעילות כזאת שבאמת משקפת את השם, שזה לא רק שר לענייני תפוצות כי לא היה תיק מתאים והיה צריך לעשות מישהו לשר, באמת יש פה פעילות אמיתית שדורשת גם אולי חשיבה בתחום הזה, אז אנחנו בהחלט נשקול להפוך את המילה תפוצות לעניין של עם ישראל, קשר עם ישראל, או משהו כזה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה מאוד שהדבר הזה לא יהיה רק כותרת ריקה מתוכן, אלא איזושהי השתקפות של פעילות ענפה של המשרד.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לך על קיום הישיבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

ליה שמטוב: תודה גם הוועדה מודה לך מאוד ההסבר ועל הסקירה.

ליה שמטוב: בהצלחה למשרד שלך ולמנכ"ל שלך ולעובדים שלך.

ליה שמטוב: הוועדה תמשיך לעכוב.

אברהם מיכאלי: בתור בוגר הוועדה, אפשר לתת לו ציון טוב.

יולי יואל אדלשטיין: אני רק רוצה לציין, לא נכנסתי לנושא הזה, אבל הציון הטוב ביותר מגיע למנכ"ל, אני אומר את זה כשר לשעבר גם במשרדים אחרים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו סיימנו את השנה כמשרד חדש שקיבל את תקציבו רק לפני מספר חודשים, סיימנו את השנה בסיפרה אפס מבחינת ניצול התקציב, אני אומר בצורה הכי אמיתית, לא שלחתי את המנכ"ל לקנות עוד איזה שולחן כי נשאר משהו מהתקציב.

יולי יואל אדלשטיין: אלא מבחינת הפרוייקטים האלה כל הדברים שהזכרתי הם בתקיצוב לשנה הזאת, לשנה הבאה, ובאמת בתחום הזה לא החזרנו כספים לאוצר.

ליה שמטוב: האדם הנכון במקום הנכון.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: הישיבה נעולה.