ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 26, 2010-01-04 10:00

מאיר שטרית: בוקר טוב.

מאיר שטרית: אני פותח את הישיבה.

מאיר שטרית: נמצא איתנו סגן החשב הכללי, מר טל הרמתי, ונמצא איתנו מר ראובן כהן שממונה על מרכב"ה.

מאיר שטרית: המטרה של הישיבה הזאת היא לקבל את הסטטוס והתכניות בשנים הקרובות בנושא מרכב"ה, לדעת מה מתרחש.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר שאת תכנית המרכב"ה כפי שהוחלט עליה בזמנו בממשלה, התחילו לפני שנת 2004, והממשלה קיבלה אז החלטה קונקרטית על העניין הזה והמגמה היתה לסיים את פרויקט המרכבה בשנת 2006.

מאיר שטרית: כמובן שאנחנו רחוקים מאוד מהמציאות הזאת.

מאיר שטרית: ב-2006 פחות מחצי מהיחידות הממשלתיות שתוכננו מלכתחילה היו בפרויקט המרכב"ה.

מאיר שטרית: בנוסף לזה גם בהמשך הדרך, גם נכון לעכשיו לא כל היחידות נמצאות בפרויקט המרכב"ה.

מאיר שטרית: יש קשיים גדולים בדרך בחלק מהמקרים, שירות הביטחון מחוץ לעניין, המשטרה מחוץ לעניין, משרד הביטחון מחוץ לעניין.

מאיר שטרית: הם הוצאו בכוונה מפרויקט המרכב"ה בגלל סיבות של שמירת מידע ולהם יש מרכב"ה בנפרד.

מאיר שטרית: מערכת הבריאות ירדה מהעניין, בתי חולים ממשלתיים לא נמצאים שם מתוך רצון להתחבר לפרויקט הנמ"ר שהוא הפרויקט של מערכת הבריאות הכללית, אז גם הוא לא נמצא במרכב"ה.

מאיר שטרית: הכנסת לא בעניין עדיין.

מאיר שטרית: מתוך היחידות האחרות, רובן נמצאות בפרויקט המרכב"ה.

מאיר שטרית: כפי שמסתמן, לי לפחות, ותיכף אני אתן רשות דיבור כמובן לאחראים לעניין, הפרויקט נתקל תוך כדי יישומו בהרבה מאוד קשיים גם בתוך משרדי הממשלה.

מאיר שטרית: חלק ממשרדי הממשלה לא כל כך אהבו את העניין שנכנסים להם לקרביים ופתאום יש שליטה לחשב הכללי על כל תנועה כספית של המשרד, ואני מכיר את זה כשר במשרדים שונים, אז לא אהבו את המעורבות הזאת.

מאיר שטרית: למשתמש הפשוט הפרויקט מאוד לא ידידותי.

מאיר שטרית: זה פרויקט מורכב, נותן הרבה מאוד אינפורמציה בחתכים מאוד מאוד פרטניים בכל תחום, בעיקר בתחומי התקציב.

מאיר שטרית: יש כאילו שליטה מלאה ושקיפות בתקציב למי שיידע להשתמש במרכב"ה, אבל למשתמש הפשוט התכנית מאוד לא ידידותית.

מאיר שטרית: זאת אומרת למשתמש הפשוט קשה להשתמש בפרויקט המרכב"ה.

מאיר שטרית: להוסיף לזה, היו התנגדויות גם של עובדים במשרדי ממשלה, הם טענו שהדבר הזה מחייב תוספת תשלום ולכן היו גם סכסוכי עבודה על הבסיס הזה ועל הרקע הזה.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר שכמובן העלויות של המרכב"ה הן הרבה יותר ממה שתכנן התקציב המקורי המתוכנן.

מאיר שטרית: יחד עם זאת, אחרי שהארתי את הצללים, אני רוצה להאיר את האורות.

מאיר שטרית: בכל זאת ברוב היחידות הממשלתיות כבר יש פרויקט שעובד, שנותן תמונה אמיתית ומדויקת על המצב התקציבי לממשלה.

מאיר שטרית: היה ברור מלכתחילה, לדעתי, שתקציב שיועד לעניין הזה, בתהליכים האלה שהם לא קצרים, בעיקר בתוך משרדי ממשלה, ייקח יותר זמן והרבה יותר כסף, זה יותר מכפול כסף מהמחיר המתוכנן, והשאלה שעומדת על הפרק היא כמובן מה הסיכויים להשלים את הפרויקט, מה יהיו העלויות של אחזקתו למשך שנים והפעלתו בצורה סדירה.

מאיר שטרית: חלק גדול מהכסף היה צריך מלכתחילה לתכנן את זה וזה קשור להטמעה, כי כדי שישתמשו במרכב"ה צריך ללמד את האנשים.

מאיר שטרית: בלי להטמיע את המערכת, ברור שלא היה שום סיכוי שזה יעבוד, ולכן ההטמעה היא מאוד חשובה ואני יודע שחלק גדול מהכסף גם מושקע בהטמעה של התכניות, של תכנית המרכב"ה במשרדים השונים.

מאיר שטרית: אנחנו עוד לא במטרה הסופית, כפי שאני ראיתי אותה כשהפרויקט הזה תוכנן.

מאיר שטרית: הפרויקט הזה יצא לדרך בשנת 99', בזמן שהייתי שר אוצר.

מאיר שטרית: את חטאיי אני מזכיר היום.

מאיר שטרית: אני מודה שאני הייתי זה ששלח אותו לדרך ב-99', וב-2003-2004 הייתי אחראי לעניין הזה שוב במשרד האוצר.

מאיר שטרית: הייתי שר במשרד האוצר והבאתי את התכנית לממשלה, תקציב של 370 מיליון שקל עם תכנית הפעולה, והממשלה אישרה אותה על פי בקשתי לכן אני מעורב בתכנית הזו מלכתחילה ואני רואה גם את האורות וגם את הצללים של התכנית.

מאיר שטרית: אנחנו לא ועדת ביקורת המדינה, הדיון פה לא נועד כדי לבקר את תכנית המרכב"ה או לבקר את העושים במלאכה, אלא נועד יותר ללמוד איפה אנחנו נמצאים, מה הצפי קדימה ואם יש איזה לוח זמנים שנדע מתי אנחנו עומדים, איך אנחנו עומדים, מה העלויות, מתי נראה את המרכב"ה הזו דוהרת, לא נעה לאט לאט עם שני סוסים.

מאיר שטרית: אני מבקש מהמדברים גם לייחס קטע מהדברים לגבי הנושא של ממשל זמין, מעבר לנושא של מרכב"ה.

מאיר שטרית: אחת התכניות שהיו במסגרת פרויקט המרכב"ה, זה לא רק לעשות את המרכב"ה, אלא גם לוודא שבכל משרד ממשלתי יהיה פחות או יותר את אותה תמונה בתוך האתר של אותו משרד, כך שגם אם עובד עובר ממשרד למשרד, הוא יראה פחות או יותר אותו דבר.

מאיר שטרית: נכון שתהיה לו אותה ראיה של כח אדם ותקציב וכן הלאה, ובכל משרד יהיה משהו אחר, אבל התמונה הכוללת היא אותו דבר, שכל אחד יכול להשתמש ולגשת.

מאיר שטרית: איפה אנחנו עומדים בעניין הזה ומעניין אותי לשמוע גם את החלק הזה, אם ישנו.

מאיר שטרית: מאחר שיושבים פה גם אנשי מרכב"ה וגם ממשל זמין, אני אשמח לשמוע את שני הדברים.

מאיר שטרית: בבקשה מר טל הרמתי.

טל הרמתי: בוקר טוב לכולם.

טל הרמתי: אני כל פעם מתרשם מחדש מההתמצאות שלך, חבר הכנסת שטרית, בתחילת הדיון, כשאתה נותן סקירה ומייתר חצי מהסקירה שלי.

טל הרמתי: ברשותך אני אוסיף כמה מלים וגם את אתקן את הדרוש תיקון במקומות המתאימים.

טל הרמתי: יושבים פה איתנו נציגות נכבדת של משרדי הממשלה מצד אחד, הצוות שעוסק בזה במרכב"ה מצד שני, ואני רואה פה גם נציגים של עובדים, נציג של אגף התקציבים, ובוודאי בראש ובראשונה חברי הכנסת הנכבדים.

טל הרמתי: המטרה שלנו היום היא באמת לתת איזה שהיא סקירה ממצה של איפה היינו ובעיקר לאן אנחנו הולכים, מצד אחד, אבל אני רוצה קצת להכניס את כולם לקונטקסט ולהזכיר לנו במספר מלים מה היה החזון כשיצאנו לדרך, מה היעדים, ואיזה מתוכם השלמנו ובאיזה אנחנו עוד נמצאים בדרך.

טל הרמתי: בנוסף, ברשותך, מה הם הכשלים ואיפה הבעיות שאנחנו נתקלים בהם גם ביום יום ובימים אלה בפרט.

טל הרמתי: החזון של תכנית המרכב"ה פרוש לפניכם.

טל הרמתי: מדובר על פתרון אפקטיבי שמנהל למעשה את כל הנכסים ואת כל משאבי המדינה בצורה סטנדרטית ואחידה, עם כלים ופתרונות מצד אחד לתפיסה של ניהול ארגוני, מצד שני לעשות אינטגרציה של תהליכי עבודה במשרד.

טל הרמתי: כל הדברים האלה הם ברמת חזון ולשמחתי הם לא נשארו רק על הנייר, חלקם כבר קרמו עור וגידים, ואני אתאר את זה.

טל הרמתי: בסוף, וזה מתחבר למה שאתה אמרת, חבר הכנסת שטרית, מתן איזה שהוא מאגר נתונים אחיד ואינטגרטיבי לשירות הציבור.

טל הרמתי: אני אתייחס לזה גם בהמשך ובקשר של זה אל מול ממשל זמין, או במלים אחרות, מה הציבור נהנה מתוך המערכת הגדולה הזו של מרכב"ה.

טל הרמתי: מבחינת היעדים הקצת יותר מפורטים, אז זה לנהל את מצבת ההתחייבויות של המשרדים והממשלה, מצבת החובות של המשרדים.

טל הרמתי: למעשה כל טרנסקציה כספית של הממשלה, כל מכלול ההעברות והתמיכות של הממשלה מגופים מוסדיים ופרטיים.

טל הרמתי: אני משוכנע שאתם יודעים שכשליש מתקציב המדינה הוא בכלל מה שמוגדר תשלומי העברה או תמיכות ולכן כל המכלול הזה חייב להיות מנוהל והוא מנוהל במרכב"ה.

טל הרמתי: במקביל למרכב"ה, התקדמו שתי רפורמות מהותיות בממשלה, רפורמה אחת זה רפורמה חשבונאית שאי אפשר היה לעשות אותה ללא מרכב"ה.

טל הרמתי: הרפורמה השנייה זה כל הנושא של מה שנקרא הרפורמה הלוגיסטית, או למעשה שינוי בתהליכי עבודה של הממשלה בכל הנוגע לרכש.

טל הרמתי: נמצא איתנו מנהל מינהל הרכש הממשלתי שלצורך העניין ממונה על הנושא הזה, מר ליאור אגאי.

טל הרמתי: שקיפות של הממשל הציבורי.

טל הרמתי: לשאלתך, אני אדבר איפה באמת השקיפות נראית כיום וכמובן הוצאות התפעול וקיצור זמן, אני אגיע לזה.

טל הרמתי: מבחינת תיחום התכנית.

טל הרמתי: חשוב להבין את הנקודה הזאת וזה מתייחס למה שנאמר קודם.

טל הרמתי: מרכב"ה זה ה-back office הממשלתי.

טל הרמתי: זה למעשה כל מה שמנהל את הממשלה מאחורה, בפן הכספי, בפן הלוגיסטי, בפן של הרכש, בפן של ניהול הנדל"ן, בפן של ניהול התהליכים הפנים ממשלתיים, מה שנקרא הארגוניים, וזה למעשה התכונה הכי גדולה שלה, כל תהליכי העבודה, מה שנקרא בין המטות למשרדים.

טל הרמתי: להזכירכם יש בממשלה מטות רבים החל מגופים כמו אגף תקציבים, מטה נציבות שירות המדינה, חשב כללי, משרד ראש הממשלה, ועד לפעילות שמתבצעת בכל אחד ואחד מהמשרדים.

טל הרמתי: אגב, חלק ממשרדי הממשלה גם הם עובדים בתצורה של מטות וגופים, גופים ביצועיים בשטח, כמו משרד הבריאות, שיושב פה החשב שלו, ומשרד החינוך וגם הם עובדים בשיטה של מטות ומחוזות או גורמים כאלה והמערכת נותנת לזה פתרון.

טל הרמתי: מבחינת התהליכים בתיחום, חשוב להבין.

טל הרמתי: כל התהליכים הפיננסיים, הלוגיסטיים, ניהול משאבי האנוש בממשלה, כל ניהול הנדל"ן, כל ניהול התמיכות, כל ניהול המכירות, האחזקה, המחסנים, הפרויקטים, כל ניהול המכרזים, בפן הפנים ממשלתי, מבוצע במערכת מרכב"ה.

טל הרמתי: מבחינת התיחום, כמו שאמרנו, זה תיחום גדול.

מאיר שטרית: ביטוח לאומי נמצא במרכב"ה?

טל הרמתי: ביטוח לאומי לא.

טל הרמתי: אני תיכף אגדיר מי לא.

טל הרמתי: זו שאלה לצורך העניין מצוינת, כי זה בדיוק השקף הבא: גופים שלא נכללו בתיחום.

טל הרמתי: אגב, גם כאשר יש מערכות שמשלמות, שהן מערכות ייעודיות, גם במשרדים, אחת התכונות של מערך המרכב"ה, שהיא מערכת רוחבית אחידה לכולם.

טל הרמתי: כאשר משרד מנהל מערכת ספציפית שהיא ייחודית לאותו משרד, אז המרכב"ה כוללת בתוכה בין היתר מערך שלם של התממשקות לאותה מערכת כשבסופו של דבר המערכת המשלמת היא מערכת מרכב"ה.

טל הרמתי: מה לא בתיחום?

טל הרמתי: נשאלנו על העניין הזה וגם שאלת ספציפית.

טל הרמתי: משרד הביטחון וגופי סמך ביטחוניים הוצאו החוצה מסיבות ברורות מהתהליך הזה.

טל הרמתי: אני תיכף אתייחס גם למשטרה ולשירות הביטחון הכללי.

טל הרמתי: המוסד לביטוח לאומי, כגוף סטטוטורי, הוצא החוצה מהתיחום, מטעמי אבטחת מידע.

טל הרמתי: זה לא בדיוק שהם הוצאו החוצה, הם מנהלים פרויקט שנקרא מרכב"ה ביטחונית, זה פרויקט שמשולב בצורה מאוד מאוד גדולה עם פרויקט מרכב"ה, והמשטרה ושירות הביטחון הכללי מנהלים פרויקט נפרד שהוא פרויקט מסונכרן באופן מלא עם פרויקט המרכב"ה, מה שנקרא האזרחית.

טל הרמתי: בהחלטה לאחר הרבה מאוד התלבטויות בנושא בתי החולים, לאחר שנשקלה האינטגרציה עם המערך הקיים שלהם, של מה שנקרא פרויקט נמ"ר, זה מחשוב בתי החולים, רצפת הייצור של בתי החולים, אנחנו הוצאנו החוצה לפרויקט נפרד את התיחום של מרכב"ה.

טל הרמתי: זה עדיין אומר שאותו פרויקט ייזון וייהנה מהתוצרים של פרויקט מרכב"ה בכל ההיבטים, הן של משאבי אנוש, הן בהתממשקות הפיננסית לתוך המערך הממשלתי הכולל.

טל הרמתי: גופים סוברניים שהם מחוץ לתיחום וחלקם עוד לא החליטו, אחד מהם זה כנסת ישראל והגוף השני העיקרי זה מבקר המדינה.

טל הרמתי: עם שני הגופים האלה מתבצעים כרגע בימים אלה ממש דיונים, בין היתר בעקבות פניית החשב הכללי לגופים האלה לשקול, למרות וללא פגיעה בסוברניות שלהם, שימוש באותם משאבים מרכזיים מטעמי חיסכון בכספי ציבור.

מאיר שטרית: החלטת הממשלה לא חלה על מבקר המדינה?

מאיר שטרית: הכנסת נפרדת מהממשלה, נגיד שהיא עצמאית, למה מבקר המדינה לא?

טל הרמתי: שווה לשאול את הנקודה הזאת את מבקר המדינה, אני רק יכול לדבר בשמו ולומר שאחד השיקולים שלו הוא האם מותר לו או אסור לו לקבל שירות מגוף מבוקר.

טל הרמתי: אבל אני לא רוצה לפתוח פה את הדיון, זה דיון מעניין בפני עצמו---

מאיר שטרית: מה זאת אומרת?

מאיר שטרית: מי ממחשב היום את מבקר המדינה?

טל הרמתי: למבקר המדינה יש יחידת מחשוב עצמאית שהיא דואגת למחשובו, בדיוק באותו אופן שהוא גם קובע באופן עצמאי את תקציבו.

מאיר שטרית: באישור הכנסת.

טל הרמתי: באישור הכנסת, כמובן.

טל הרמתי: אני לא אתייחס לגופים הקטנים, כי הם פחות מעניינים, לצורך העניין.

טל הרמתי: חשוב להבין שכל הארגונים הממשלתיים כוללים גם את המטות, מיניסטריון, משרדי ממשלה, יחידות סמך.

טל הרמתי: אני רוצה כן לתת תמונה כוללת, קצת לגבי הפרישה, איפה אנחנו פרושים כיום.

טל הרמתי: כמו שאנחנו רואים, למעשה המרכב"ה פרושה כיום בכל הארץ, עם הרבה מאוד מחוזות ומשרדים ראשיים, מבחינת מגוון שלם של מערכות.

טל הרמתי: ..

טל הרמתי: אני אדבר תיכף על השקות במשרדים, נקבל את התמונה לגבי מה מתוך ה-100%, איפה אנחנו נמצאים ביחס ל-100%.

טל הרמתי: מבחינת התחולה של הפרויקט.

טל הרמתי: חשוב להבין, והזכרתי את זה כבר קודם, המערכת כוללת למעשה את כל הנושאים הארגוניים שהממשלה מתעסקת בהם.

טל הרמתי: יש לכם קצת מה שנקרא נציגות בכירה של המערכים שמרכב"ה מטפלת בהם, החל מבתוך המערך הפיננסי וכל הנושא של תקציב, חשבונאות, ניהול הזכאים והחייבים.

טל הרמתי: כל הנושא של ההלוואות והמלוות של המדינה מתנהל במרכב"ה.

טל הרמתי: בפן הלוגיסטי, החל מהקטלוג המרכזי, כל תהליכי הרכש לסוגיו, תהליכי המלאי, המכירות, תהליכי המצאי, המאגר המיוחד לניהול עבודות בנייה וקבלנים.

טל הרמתי: משאבי אנוש, החל ממבנה ארגוני דרך כל ניהול תיקי העובד, ניהול תהליכי הגיוס, ניהול הנוכחות של העובד, תקני הרכב, הערכות, כל הנושאים האלה נמצאים בתוך התיחום של מרכב"ה.

טל הרמתי: כל ניהול הנדל"ן של ממשלת ישראל, ספר הנכסים, וכך הלאה.

טל הרמתי: כל מערך התמיכות.

טל הרמתי: להזכירכם, שליש מתקציב המדינה, החל מניהול ועדות התמיכה, דרך ניהול בקשות התמיכה על ידי הציבור.

טל הרמתי: לשאלתך, ממשל זמין, נכון להיום כל הגופים שמבקשים בקשת תמיכה עושים את זה דרך האינטרנט, דרך מה שנקרא מערכי ממשל זמין, הבקשות עוברות ישירות לתוך המשרדים, נדונות בוועדות המשרדיות המתאימות, הגופים יכולים לראות מה סטטוס הבקשה שלהם וגם לקבל כמובן את החלטות הוועדה.

מאיר שטרית: הגופים שמבקשים תמיכה מהמדינה נאלצים או חייבים למסור את הפרטים על הארגון שלהם?

מאיר שטרית: זה נמצא במרכב"ה?

מאיר שטרית: ההנהלה, מה המשכורת של המנהלים?

טל הרמתי: כל גוף שהוא גוף נתמך לפי סעיף 3א לחוק, לצורך העניין החוק מגדיר במדויק מה הם המסמכים שהגוף צריך להגיש בעת בקשת תמיכה, ומרכב"ה אכן מוודאת שהתהליך הזה קורה.

מאיר שטרית: אני זוכר שב-2003-2004 עשינו בדיקה באוצר על עמותות שנתמכות על ידי המדינה ומצאנו שבחלק גדול מאוד מהעמותות רוב ההכנסות של העמותה משלמות את שכר המנהלים.

מאיר שטרית: היו עמותות, אני זוכר, ששכר המנהלים היה 110% מהתקציב.

מאיר שטרית: אז קבענו איזה שהם כללים, מעניין אותי אם זה מתקיים ואם במרכב"ה אתם מסוגלים לקבל תמונה אמיתית.

טל הרמתי: אז קודם כל התשובה היא כן וזה נקשר גם לפרויקט אחר, מאוד מעניין, שבוצע במשרד האוצר, אגב על ידי מערך ממשל זמין, פרויקט שנקרא מגנום, שבאמצעותו מתבצעת, זאת השנה השלישית או הרביעית, מערך שלם של ביקורות אל מול גופים נתמכים והמערכת הזאת היא מערכת שמאפשרת רישום של הביקורת, ממצאי הביקורת, שיקוף של החלטות של ועדות התמיכה ממרכב"ה מצד אחד, ושיתוף מידע מלא הלוך-חזור.

טל הרמתי: מערכת מאוד מעניינת, בהזדמנות אני אשמח להציג אותה.

טל הרמתי: זה מבחינת תכולת המערכת.

טל הרמתי: כמובן כל הניהול של הערבויות והביטוחים שקשורים להסכמים, כל ניהול החוזים של המדינה נמצא בתוך מערך מרכב"ה.

טל הרמתי: מבחינת השקות במשרדים.

טל הרמתי: צריך להבין שהשקה היא פרויקט לכל דבר.

טל הרמתי: כשמגיעים למשרד, אז, כמו שאמרת קודם, חלק מהמשרדים ששים לשתף פעולה, חלק מעט פחות.

טל הרמתי: תהליך של כניסה למשרד, או תהליך של השקה, הוא תהליך מורכב שבמהלכו, החל ממעורבות מאוד מאוד גדולה של המשרד בתהליך, למעשה נבחנים מחדש כל תהליכי העבודה של אותו משרד, כל מערכות המידע של אותו משרד מונחות על שולחן הניתוחים ונבדק באיזה מידה מרכב"ה מחליפה אותה, באיזה מידה היא מתממשקת אליהם, מנותחים הפערים ומוגדר מה שנקרא מסמך בלו-פרינט שאומר לכל משרד ומשרד, וזה חלק מהתהליך בכל משרד בנפרד, איך המשרד הזה עובד, איך הוא עבד לפני עידן המרכב"ה ואיך הוא עובד אחריה והתהליך הזה הוא תהליך מורכב, כמו שאמרתי, כולל מעורבות מאוד מאוד גדולה של המשרד, כולל מתודולוגיה ונהלים מאוד מאוד סדורים.

טל הרמתי: אתה לא יכול לעשות תהליך כזה בעשרות משרדים בלי מתודולוגיה סדורה ונכון להיום אנחנו נמצאים, וזאת לשאלתך, מבחינת המשרדים, 62% יחידות שהן לצורך העניין מרכיבות 30 מיניסטריון, עלו כבר לאוויר, נמצאות כבר באוויר.

טל הרמתי: אני כבר אתן פרישה ראשונית של היחידות האלה.

טל הרמתי: הפרישה נמצאת מול העיניים.

טל הרמתי: משרד המדע היה החלוץ, מיד אחריו האוצר, למעשה, עם יחידותיו השונות, משרדים מאוד גדולים ובולטים שעלו החל ממשרד המשפטים, דרך משרד הבריאות, שהיה אחד המשרדים המורכבים שעלה במהלך החצי השני של 2005.

טל הרמתי: משרד החינוך עלה לאוויר בחצי השני של 2008.

טל הרמתי: חלק מהמשרדים עלו ב-2009 והמשרדים המתוכננים, אני מיד אציין אותם, בתהליך או בתכנית עתידית נמצאים כרגע בתהליך.

טל הרמתי: השקות שנמצאות כרגע בשלבי סיום, שמועד העלייה שלהם לאוויר הוא בחודש הקרוב, זה משרד החקלאות ומשרד ראש הממשלה, כולל נציבות שירות המדינה, על כל יחידותיה.

טל הרמתי: השקות שנמצאות בתהליך.

טל הרמתי: למעשה זה יתרת המשרדים הגדולים בין אם זה תעשייה, מסחר ותעסוקה, מינהל מקרקעי ישראל, משרד הרווחה.

טל הרמתי: הממשלה, כל ממשלה, כולל הממשלה הנוכחית, מקבלת החלטות לגבי מבנים ארגוניים של הממשלה, כולל פיצול משרדים, רשות ההגירה, הרשות לאכיפה וגבייה, מה שפעם היה נקרא ההוצאה לפועל.

טל הרמתי: המרכב"ה תומכת תמיכה מלאה במהלכים הארגוניים הממשלתיים האלה.

טל הרמתי: צריך להבין שכשגורם מסוים, למשל משרד ממשלתי, מתפצל, אז יש תהליך מורכב של פיצול, מצד אחד העובדים, המבנה הארגוני, תהליכי הרכש, השלמה של תהליכי הרכש במשרד אחד והעברתם למשרד השני.

טל הרמתי: המרכב"ה תומכת בכל התהליך הזה וחלק מהדברים בוצעו, כמו שאנחנו רואים פה, וחלק מהדברים נמצאים בשלבי ביצוע.

טל הרמתי: השקות עתידיות גדולות זה רשות המסים, משרד החוץ, שירות בתי הסוהר ושירות התעסוקה.

טל הרמתי: מינהל המחקר החקלאי.

טל הרמתי: זה חלק מההשקות העתידיות שלנו.

מאיר שטרית: הביטוח הלאומי הוא חלק ממשרד הרווחה?

טל הרמתי: לא, ביטוח לאומי הוא גוף סטטוטורי, הוא גוף נפרד.

טל הרמתי: הוא לא מתוכנן לעלות כחלק מהמרכב"ה.

דובר: יש הבדל בין שירות התעסוקה לביטוח הלאומי.

טל הרמתי: יש אי אלה הבדלים.

טל הרמתי: לדוגמה לביטוח הלאומי יש מערכת כספית עצמאית, בעוד ששירות התעסוקה ניזון כיום ומנהל את עסקיו כרגע במערכת בוח"ן וזה לא ההבדל היחיד.

מאיר שטרית: למה הביטוח הלאומי לא נכנס לתמונה?

טל הרמתי: הביטוח הלאומי היה מחוץ לתיחום עוד מהרגע הראשון שפרויקט מרכב"ה אושר, כולל החלטת הממשלה.

טל הרמתי: אני מניח שיש לזה סיבות רבות.

טל הרמתי: בין היתר, צריך להבין שמערך המוסד לביטוח לאומי, מבחינת ההיקף שלו, הפרישה שלו, הוא כמעט ממשלה, גם במורכבות שלו, גם מצד אחד בכמות העובדים ובכמות הנושאים שהוא מטפל ובחן מי שבחן את הסוגיה הזאת בתחילת הדרך וקיבל את ההחלטה עוד אז.

מאיר שטרית: רמת המחשוב שלו היא מן המפגרות שיש במדינה.

מאיר שטרית: דווקא שם המרכב"ה יכול להביא תועלת גדולה מאוד, כי זה השלם הכי גדול של המדינה.

מאיר שטרית: משלמים 50 מיליארד שקלים, אני אז זוכר, היתה ועדת חקירה לביטוח הלאומי, שהתוצאה היתה מזעזעת.

מאיר שטרית: עד שעשיתי את ועדת החקירה, למשל, לא היה בכלל שום צ'קים בביטוח הלאומי.

ראובן כהן: אבל עדיין מרכז הכובד של מערכות המידע שלו זה מערכות ייעודיות שזה לא בתיחום של---

מאיר שטרית: שהן לא שוות כלום.

מאיר שטרית: שהשקיעו בהן עשרות מיליונים ושוות לכפרות.

טל הרמתי: אני חושב גם שמכיוון שאין פה נציג של המוסד לביטוח לאומי, מן הראוי היה לזמן את הנציגות המתאימה ולשמוע את ההערות האלה וגם להגיב.

אריאל יעקובי: אבל יושב ראש הוועדה אמר שאם החשב הכללי עומד מאחורי זה והוא התייעץ עם מישהו, מן הראוי לקחת את השיקולים המרכזיים ולשים בפרונט.

אריאל יעקובי: דרך אגב, אני פעם ראשונה פוגש ברמה האישית את מר טל הרמתי שטוען שבגללי אין פרויקט מרכב"ה.

אריאל יעקובי: הוא עוד לא ביקש להיפגש איתנו מעולם, שתדע.

מאיר שטרית: טוב, יש פרויקט מרכב"ה ברוב המשרדים.

מאיר שטרית: אבל באמת, מעניין לדעת איזה נימוקים יש שביטוח לאומי לא ימוחשב, כי אני יודע שמערכת המחשוב שלו, תאמין לי, מהמפגרות ביותר שיש במדינה.

מאיר שטרית: אני לא מבין מה השיקולים של מישהו להוציא את הביטוח הלאומי מחוץ לזה.

מאיר שטרית: לא יזיק שום דבר למדינה אם יידעו למשל מי מקבל קצבאות כפולות ומי מקבל קצבאות כשלא מגיע לו.

מאיר שטרית: מרכב"ה לא היתה מאפשרת לשלם קצבאות לאנשים שבכלל לא חיים בארץ.

מאיר שטרית: לא היתה מאפשרת לשלם קצבאות למישהי שיולדת כל שלושה חודשים ילד.

מאיר שטרית: זה דברים בעליל, לא בתיאוריה.

מאיר שטרית: הרי לא יכול להיות שאישה יולדת כל שלושה חודשים ילד, נכון?

טל הרמתי: אני אשמח לקיים דיון נפרד בנושא של המוסד לביטוח לאומי וגם להשתתף בו.

טל הרמתי: אני שמח על המפגש עם מר אריאל יעקובי, אנחנו נפגשנו לראשונה לפני למעלה משנה, אבל אני כבר בגיל ששוכחים, אז אולי אני שוכח.

מאיר שטרית: מר הרמתי, אני רק רוצה לומר לך שטוב שמר יעקובי יושב פה, אז אני יכול להגיד קצת משבחו בפניו, אני חושב שהוא אחד מהאנשים היותר טובים שיש בהסתדרות וניתן להגיע איתו לסיכומים, על פי ניסיוני כשר הפנים---

אריאל יעקובי: אתה שורף אותי.

מאיר שטרית: לא, אני לא שורף אותך.

מאיר שטרית: אני חושב שהאחריות מחייבת את כל הצדדים, ניהלנו משא ומתן די ארוך לגבי האיוש של שדה התעופה והגענו להסכם יוצא מן הכלל מכל הצדדים, כך שאם אני צריך לדבר עם מישהו בהסתדרות, אני מעדיף לדבר עם מר אריאל יעקובי.

טל הרמתי: בוא נדבר קצת על השירות של מרכב"ה.

טל הרמתי: המערך של ניהול השירות, ואני תיכף אתאר את המערך שהוקם בשנה האחרונה, אמור לטפל בכל המשרדים שנמצאים כבר בתוך מרכב"ה, וכמו שציינתי קודם, מדובר על 62% יחידות בפרישה גבוהה.

טל הרמתי: מספר המשתמשים הפנימיים שמרכב"ה תומכת בהם כיום עומד על כ-4,000 בנוסף לזה עוד כ-3,000 משתמשים, מה שנקרא חיצוניים, גופים נתמכים וכך הלאה, והמטרה של אותו מערך שירות זה באמת להגדיר ולעמוד באותם יעדי שירות באמצעות מערך של קשרי לקוחות שאני מיד אתאר אותו, מרכז של הדרכה והטמעה, הן בעת העלייה לאוויר והן לאחר התחלת העבודה, מרכז תמיכה וכך הלאה.

טל הרמתי: יחידת קשרי הלקוחות שהוקמה בשנה שעברה, התפיסה שלה באה ואומרת שלמעשה לכל משרד יש כתובת קבועה בתוך מערך התמיכה של מרכב"ה, שמכירה היטב את כל המשרד על בוריו.

טל הרמתי: יש מתודולוגיה סדורה של עבודה של נציגי המשרדים אל מול מערך השירות, ניהול שלם של תיק לקוח, קביעה של אמנת שירות והתחייבות ל-LSA.

טל הרמתי: כל הנושאים האלה מיושמים באמצעות יחידת קשרי הלקוחות שהוקמה בשנה שעברה כחלק מאיזה שהוא צעד רחב יותר שנקרא פסק זמן ואני אתאר אותו ממש בעוד מספר דקות, אבל אחד הנושאים הראשונים שעשינו כשנכנסתי לתפקיד היה חתך עמוק מכל המשרדים שכבר עובדים עם המרכב"ה, בחינה של שביעות הרצון והבעיות שיש להם.

מאיר שטרית: נעשה סקר כזה?

טל הרמתי: לא נעשה סקר מוסדר, אבל אישית נפגשתי עם כל משרד ומשרד.

מאיר שטרית: הם יפחדו להגיד לך.

טל הרמתי: לא, זו ממש לא היתה הסיטואציה.

טל הרמתי: אני חושב שלי לפחות אף אחד לא פחד להגיד כלום ונאמרו דברים ולעתים דברים קשים וכשנאמרו דברים קשים, אז זה מצוין, כי זה אומר שיש בעיות ועם הבעיות התמודדנו, ותיכף אני אתאר איפה אנחנו נמצאים במקום הזה.

מאיר שטרית: אבל כדאי לדעתי לעשות סקר שביעות רצון של משתמשים, נייטרלי, ולקבל תמונה.

טל הרמתי: זו הערה מצוינת וזה באמת בתכנית העבודה שלנו ל-2010.

טל הרמתי: מבחינת תקציב הפרויקט, אנחנו עושים את ההבחנה, ועשינו בשנה שעברה את ההבחנה, שפרויקט כזה לכשיוקם, וזה נכון לכל פרויקט מחשובי, אבל בפרויקט מרכב"ה באופן ספציפי, אנחנו מפרידים בין מה שנקרא תהליך ההקמה של הפרויקט לבין מה שנקרא התהליך השוטף.

טל הרמתי: פרויקט שהוא רגיל, נניח קטן, מקימים אותו בפרק זמן מסוים ולאחר מכן בונים מערך שתומך, מתחזק, מטפל במה שנקרא שינויים ושיפורים, שו"שים, בלשון העם, וכך הלאה.

טל הרמתי: במרכב"ה, מכיוון שמרכב"ה עלתה לאוויר במשרדים הראשונים כבר ב-2003, אז למעשה החל מ-2003 היא נמצאת בשוטף.

טל הרמתי: זאת אומרת היא נמצאת בתהליכים של תמיכה במשתמשים, הדרכות שלהם, תחזוקה של המערכת וכך הלאה, ולכן עשינו את ההבחנה הזאת בין מה שנקרא תקציב ההקמה של הפרויקט לבין התקציב השוטף שלו.

טל הרמתי: תקציב ההקמה של הפרויקט היה כמעט מתחילת הדרך ולא השתנה מהותית, עמד לפי כל ההערכות שניתנו בתחילת הפרויקט, וגם הערכות שניתנו בשלבים מאוחרים יותר...

טל הרמתי: תקציב ההקמה עומד כיום על כ-385 מיליון שקלים, שזה כולל, בין היתר, את היישום והמימוש של המערכת על כל רכיביה, כולל רכיבים שהם ייחודיים לממשלה.

טל הרמתי: צריך לזכור, מרכב"ה אמנם נשענת על מה שנקרא תוכנת מדף, על כלי של SAP, אבל מצד שני לממשלת ישראל יש הרבה מאוד תהליכים שהם תהליכים ייחודיים.

טל הרמתי: תקציב ממשלת ישראל הוא תקציב ייחודי, חוק התקציב שנמצא במדינת ישראל אינו חוק שקיים בשום מקום אחר, המצאות טובות יותר או פחות, אבל ותיקות מאוד כמו הרשאה להתחייב כלשונה בחוק לא נמצאת, המצאה כזאת לא נמצאת במקומות אחרים בעולם ולכן יש פיתוחים ייחודיים, לא מעטים, לממשלה.

טל הרמתי: כל תהליך ההשקה, שתיארתי קודם, של המערכת בכל אחד מאתרי המשרדים הוא חלק מתקציב ההקמה, מרכז מחשוב, תקשורת, רכישת רישיונות.

טל הרמתי: כל הנושאים האלה זה חלק מאותו תקציב הקמה.

טל הרמתי: התקציב השוטף כולל את התחזוקה.

טל הרמתי: דיברנו על זה, מערך שלם של שירות לקוחות, תחזוקת מרכז המחשוב וכך הלאה.

טל הרמתי: זאת ההבחנה.

טל הרמתי: בתקציב הפרויקט נכון להיום שכולל מצד אחד את כל תקציב ההקמה, ומצד שני את התחזוקה עד סוף שנת 2010, עומד על 605 מיליון שקלים.

מאיר שטרית: מהתחלה ועד היום?

טל הרמתי: לא, זו המסגרת הרב שנתית.

טל הרמתי: מאז ההתחלה ועד היום, נתונים לא סופיים, עד סוף שנת 2009 הוצאו כ-400 מיליון שקלים על הפרויקט הזה, על הכל, מתוך מסגרת רב שנתית שמתוארת פה לפניכם של 605 מיליון שקל.

מאיר שטרית: זאת אומרת יש לכם דוברות מאוד לא טובה, כי בכל הערוצים שאני קורא ושומע, אתם כבר עברתם את הסף של למעלה ממיליארד שקל.

טל הרמתי: אז התשובה היא ממש לא, ואני שמח על הדיון הזה בשביל להאיר את עיני הוועדה בנתונים שהם נתוני אמת.

טל הרמתי: מסתובבות הרבה מאוד, שמועות, לפעמים נלוזות יותר, או פחות.

טל הרמתי: אלה הנתונים האמיתיים.

טל הרמתי: אגב, כל פרויקט המערך מנוהל בתוך מערכת מאוד מאוד מפורטת של ניהול פרויקטים, אנחנו יודעים על כל פרויקט השקה בכל אחד מהמשרדים כמה הוא עולה, כולל התחזוקה וכולל הרישיונות וכולל התחזוקה של הרישיונות וכולל הכל מכל וכל.

טל הרמתי: אלה הנתונים.

מאיר שטרית: אם זה נכון, אז אני רוצה להגיד לך שהוציאו עליכם דיבה, כיוון שאם המספרים שאתה אומר נכונים, לדעתי מגיע לפרויקט ציון לשבח, על עמידה במסגרת התקציב.

שי הרמתי: אלו המספרים ואם תרצו אני אמשיך בפירוט.

שי הרמתי: מכיוון שנשאלנו והזכרת קודם את דוח מבקר המדינה, נכון להיום הגופים שמבצעים תהליכי ביקורת ובקרה על מרכב"ה הם הגופים הבאים.

שי הרמתי: הם פרושים פה לפניכם.

שי הרמתי: מצד אחד לפרויקט יש ועדות היגוי, יש ועדת היגוי עליונה, עומד בראשה החשב הכללי, חברים בה נציגים בכירים מגורמי המטה הממשלתיים כגון אגף תקציבים, נציבות שירות המדינה.

שי הרמתי: בנוסף עדיין מתקיימות ועדות היגוי מקצועיות בכל אחד ואחד מהנושאים, אם זה פיננסי, אם זה לוגיסטי, אם זה נדל"ן, אם זה משאבי אנוש.

שי הרמתי: ועדות ההיגוי מבצעות בקרה של תכניות עבודה, מאשרות את תכניות העבודה ומבצעות בקרה על התקדמות הפרויקט.

שי הרמתי: יחידת הביקורת של החשב הכללי, באמצעות גופי ביקורת חיצוניים, קיימה בעבר ומקיימת ביקורת שוטפת הן על ניהול הפרויקט והן על היישום שלו במשרדים.

שי הרמתי: אגף התקציבים כמובן מבצע בקרה תקציבית הן על המסגרת הרב שנתית והן על התכנית השנתית.

שי הרמתי: הפרויקט כולו מבוקר, מבחינת אבטחת מידע, הוא מוגדר כתשתית קריטית של מדינת ישראל והוא מבוקר באופן שוטף ומלא על ידי הרשות לאבטחת מידע, שעושה בקרות וגם ניסיונות חדירה וניסיונות מהסוג הזה על מערכת הבקרה.

שי הרמתי: ועדת השרים לביקורת מנהלת דיון בנושא הזה מעת לעת וכן כמובן מבקר המדינה באמצעות הביקורות מאירות העיניים שלו בעבר, ואנחנו נמצאים בשלבים מתקדמים של גיבוש ההמלצות שהוגדרו שם.

שי הרמתי: חשוב להבין, מבחינת המורכבות שקיימת בניהול פרויקט כזה.

שי הרמתי: למעשה מדובר באמת על תכנית מאוד מאוד רחבה, רב שנתית, מצד אחד עתירת תקציבים, מצד שני עתירת משאבי כח אדם, בכל נקודת זמן למעשה התכנית הזאת מקיימת עשרות פרויקטים, גורמים שונים מעורבים בתכנון וכן בביצוע, מורכבויות פוליטיות ואחרות בתהליכי כניסה למשרדים, הן מצד אחד ברמה של ההנהלות והן ברמה של העובדים ואלה הם רק חלק מהמורכבויות שקיימות בניהול של התכנית הזאת.

שי הרמתי: אני רוצה קצת לשים איפה היינו ב-2009, כי הוועדה שאלה, ולאן אנחנו הולכים ב-2010.

שי הרמתי: ב-2009 הכרזנו ומימשנו תכנית שנקראה 'פסק זמן'.

שי הרמתי: התכנית הזאת, בין היתר, נבעה כתוצאה מאותו סבב מאוד עמוק שעשיתי בכל המשרדים והכוונה היתה שם להגדיר מה שנקרא מאמץ עיקרי חדש, לעשות רה-ארגון בכל נושא השירות והתמיכה.

שי הרמתי: שמענו את האמירות של מערכות ידידותיות יותר או ידידותיות פחות למשתמשים, והחלטנו לשים בזה בין היתר דגש ואני מיד אציג את התוצאות של אותם מאמצים.

שי הרמתי: אז דיברנו על העלאת רמת שירות ושיפור של מרכב"ה.

שי הרמתי: צריך לקחת בחשבון שנקודת הבסיס בנקודה הזאת, ואגב, אנחנו לגמרי לא לבד, ארגונים גדולים ומורכבים בכל העולם מה שנקרא יורקים דם, בלשון החבר'ה, בהכנסה של מערכי אי.

שי הרמתי: אר.פי.

שי הרמתי: אלה לא מערכים פשוטים להכנסה בכל העולם.

שי הרמתי: אחת הסיבות היא שבדרך כלל הן נשענות על כלי תשתית שמהרצון לתת מענה רחב ככל האפשר מצמצמות את היכולת לתת מה שנקרא מענה תפור, חליפה תפורה לכל אחד ואחד מהמשתמשים ומהסיבה הזאת חלק מהקשיים.

שי הרמתי: אנחנו ניסינו לפחות להתמודד עם הנושא הזה, הקמנו מערך שלם של מה שנקרא פורטל מנהלים, כדי שמנהלים יקבלו תמונה ניהולית טובה מהמערכת.

שי הרמתי: הזכרתי כבר, הקמנו מערך לניהול שירות לקוחות, המערך הזה השלים את פרישתו.

שי הרמתי: עומד פה מר אילן אללוף, שעומד בראש המערך הזה.

שי הרמתי: המערך הזה השלים את פרישתו ב-2009, בין היתר חולקו כל המשרדים הקיימים לשישה אשכולות, מונו מנהלי קשרי לקוחות, נפגשו עם כל המשרדים, יש עבודה אל מול המשרדים בתהליך הזה וכך הלאה.

שי הרמתי: במוצר עצמו היו מספר שיפורים משמעותיים.

שי הרמתי: בנינו תשתית למחולל דוחות כדי שמשתמשי הקצה יהיו פחות תלויים במרכז, ביכולתם להפיק מידע חכם מהמערכת, העלינו לאוויר במערך הנוכחות מה שנקרא שירות עצמי לעובד, כלומר שעובד יכול לדווח לבד על הנוכחות שלו, בתהליכים שהם כולם תהליכים ממוחשבים ולא חתימה על נייר, מה שהיה פעם דוח הפיצול.

שי הרמתי: בנקודה הזאת זה רק קצה קצהו, כי אנחנו עומדים להכניס עוד מערכים שלמים לטובת העובדים או לשימוש העובדים החל מתהליך בקשות של עובדים ממנהליהם, כמו יציאות לחופשה, או בקשות אחרות וכך הלאה.

שי הרמתי: מבחינת השקות משרדים, אני מיד אתאר.

שי הרמתי: ביצענו פרויקט שדרוג רחב מאוד ב-2009.

שי הרמתי: צריך לקחת בחשבון שמכיוון שאנחנו נשענים על מערכת SAP, אחת לכמה שנים אנחנו חייבים ליישר את עצמנו עם הגרסה האחרונה הטכנולוגית שיוצאת.

שי הרמתי: בוצע ב-2009.

שי הרמתי: הוקמו תשתיות טכנולוגיות.

שי הרמתי: לשאלתך לגבי ממשל זמין, כל המערך של הפרסום שבאמצעותו אנחנו מפרסמים איזה גופים נתמכים ואיזה גוף מקבל איזה תמיכה וכך הלאה, וזה פרסום לציבור באמצעות מערך ממשל זמין, עבר רה-ארגון מוחלט ובגלל העובדה שהרוב המכריע של המשרדים שנותנים תמיכות נמצאים היום בתוך מערכת מרכב"ה ותומכים בגופים הנתמכים האלה באמצעות מערכת מרכב"ה, אז מערכת מרכב"ה ביצעה תהליך של רה-ארגון ובמהלך חודש ינואר יעלה לאוויר מה שנקרא אתר פרסום התמיכות החדש.

שי הרמתי: כל הנושאים האלה הוקמו ב-2009.

שי הרמתי: מבחינת 2010, הן בצד של המערכת, הן בצד של השירות, כולל מה שאמרת קודם, הנושא של סקר שביעות רצון, מבחינת איפה האתגרים הגדולים שבפנינו בפן של המערכת, אחד האתגרים היותר מעניינים זה להחליף את המערכות המיושנות שנמצאות בנציגות האוצר בניו יורק.

מאיר שטרית: הסנדלר הולך יחף?

טל הרמתי: הוא לא הולך יחף, אבל הוא---

מאיר שטרית: זה נציג החשב הכללי שם.

טל הרמתי: זה נציג האוצר, נכון, ולכן במהלך 2010 יוחלפו המערכות האלה, בין היתר צריך לקחת בחשבון שהסוכן הפיסקאלי של ממשלת ישראל התחלף באמצעות מכרז שבוצע בניו יורק ומערכת מרכב"ה כבר נמצאת במגעים עם הסוכן הפיסקאלי החדש במקום בנק אוף ניו יורק, סוכן חדש, ומערכת המרכב"ה נמצאת איתו במגע כדי לעשות את ההתמשקות הזאת בצורה מלאה.

טל הרמתי: יש מערכות שהגיעו לאנד אוף לייף, כמו מערכות הלגאסי של נציבות שירות המדינה, כל ניהול המשאב האנושי של עובדי המדינה נמצא במערכות שהן בסוף חייהן, ולכן כחלק ממרכב"ה אנחנו נמצאים בתהליך מזורז של השקת יתרת המשרדים, לפחות במודול משאבי האנוש.

טל הרמתי: אמרת, הסנדלר הולך יחף, אז אחרונת המערכות שנמצאות עוד במערכת ה-IBM המיין פרים המיושנת של החשב הכללי זו המסלקה הבין משרדית.

טל הרמתי: המסלקה הבין משרדית תקבל מענה במהלך 2010.

טל הרמתי: ועוד פרויקטים נוספים, אני לא אכנס אליהם בנקודה הזאת.

טל הרמתי: מבחינת השקה, אחד הנושאים היותר מעכבים אותנו כרגע זה אותה הכרזה על שביתה של הסתדרות עובדי המדינה.

טל הרמתי: אנחנו מאוד מקווים שהשביתה תסתיים במהרה כדי שנוכל לצאת לדרך.

טל הרמתי: זה תלוי גם בפרטנרים שיש לנו מההסתדרות.

טל הרמתי: אני תיכף אתאר את המשרדים שנמצאים מעוכבים שם כיום.

טל הרמתי: מבחינת השקה מאוד מעניינת שתקרה במהלך 2010, זה טיפול במערך ה-HR בבתי החולים, כחלק מאותה ירידה, כמו שאמרתי, מהמערך של נציבות שירות המדינה.

טל הרמתי: אני רוצה, ברשותכם, להקריא פה, בגלל גם מה שאתה אמרת.

טל הרמתי: נקודה אחת ששמנו עליה את הדגש זה שביעות רצון לקוחות.

טל הרמתי: עשינו תהליך ודיברנו על מפגשים ועשינו מערכת של פסק זמן, אבל אני כן רוצה לקרוא לחברי הוועדה המכובדים את הציטוט מדברי הגורם האחראי לשעת חירום במשרד הבריאות, וברשות

טל הרמתי: כם אני אצטט את דבריו אחד לאחד: 'מעל ארבע שנים שאנחנו חברים במערכת המרכב"ה, וראה איזה פלא, אנחנו גם נהנים ממנה.

טל הרמתי: השליטה על מערכת המלאי מורכבת', רק שחברי הוועדה והאורחים יבינו, ההשקה במשרד הבריאות היתה השקה מהיותר מורכבות שידענו.

טל הרמתי: מדובר על פרויקט של השקה במטה ובכל המחוזות, פרויקט גדול מאוד, רחב מאוד.

טל הרמתי: רק בשביל הבנה, מערכת מרכב"ה החליפה למעלה מ-70 מערכות שונות שנוהלו קודם כל בצורה עצמאית על ידי המשרד, והמשרד התלונן שנים רבות על הקשיים, כמו אמרת, ועל הקושי בהפעלה ואנחנו מסכימים שבשנים הראשונות אולי זה נראה מפחיד ואולי מעט קשה, אבל בואו נשמע מה הוא אומר פה: 'השליטה על מערכת המלאי המורכבת מאוד קלה ביותר, יש לנו שליטה מלאה על ספקים, הזמנות, רכש.

טל הרמתי: יכולת רענון ומעקב של חובות ספקים, כתוצאה מרענון, השתפרה לאין ערוך.

טל הרמתי: המעקב אחר תשלומים לספקים, היסטוריה, עלות בפועל, מערכת מכירות פריטים וכך הלאה, וגולת הכותרת כיום היא מערכת המעקב אחרי ערכות מסוגים שונים.

טל הרמתי: לסיכום היינו מאוד ספקניים ובעיקר אני, היו לנו ויכוחים אין סוף שלעתים אף עלו לטונים גבוהים מאוד, וכיום אנחנו חיים עם מערכת נהדרת שלא ברור איך הסתדרנו קודם'.

טל הרמתי: ההדגשה במקור.

מאיר שטרית: יושב פה נציג משרד הבריאות?

טל הרמתי: יושב פה חשב של משרד הבריאות והרשמים אלה, אגב---

מאיר שטרית: שראל כלולה במרכב"ה?

דוד גרשונוביץ: לא.

דוד גרשונוביץ: שראל היא חברה שלא כלולה במרכב"ה, יש את התמ"ר, אחות שלה.

דוד גרשונוביץ: היא חברת בת.

דוד גרשונוביץ: ההזמנות שבתי החולים מוציאים, בין היתר לשראל, הן דרך המרכב"ה.

מאיר שטרית: אבל לא קניית התרופות.

דוד גרשונוביץ: שראל היא ספק, שראל מספק תרופות.

מאיר שטרית: אבל היא קונה תרופות.

מאיר שטרית: קניית התרופות נמצאת במרכב"ה?

דוד גרשונוביץ: מערכת שראל היא מערכת נפרדת, היא חוץ ממשלתית.

דוד גרשונוביץ: שראל לצורך העניין הוא ספק שמספק למשרדי בתי החולים הממשלתיים.

מאיר שטרית: אני יודע, אני לא מבין למה לא מבטלים את העסק הזה ומאחדים אותו עם קופת חולים, שייקנו את התרופות לכולם.

מאיר שטרית: זה היה מוזיל את מחירי התרופות למשרד הבריאות בחצי.

אריאל יעקובי: למה שהחשב הכללי לא יעשה משהו טוב?

אריאל יעקובי: שהוא יקנה את התרופות.

אריאל יעקובי: קופת חולים זה היום בבעלות המדינה.

מאיר שטרית: קופת חולים קונה את רוב התרופות במדינה, והם קונים בחצי מהמחיר שקונה שראל, אותן תרופות.

מאיר שטרית: שראל הוקמה למטרה מסוימת בזמנו, ולדעתי מזמן פגה המטרה.

רוברט טיבייב: אדוני היושב ראש, שאלה אחת.

רוברט טיבייב: פרויקט המרכב"ה שנכנס למערכת הבריאות חסך להם כסף או לא?

אריאל יעקובי: לא.

מאיר שטרית: אל תשמע להסתדרות, זו עמדתה של ההסתדרות.

רוברט טיבייב: כן או לא?

דוד גרשונוביץ: מערכת המרכב"ה שנכנסה למשרד הבריאות מנהלת תהליכים, אני לא יודע להגיד כמה כסף---

מאיר שטרית: חסך או לא חסך.

מאיר שטרית: תלוי את מי אתה שואל.

דוד גרשונוביץ: לטעמי לפחות התשובה היא חד משמעית כן.

דוד גרשונוביץ: השאלה המרכזית שצריך ואין לי כרגע את הנתונים, זה לבדוק כמה עלו מערכות קודמות הן מבחינת ההפעלה והתחזוקה, וכמה עולה---

מאיר שטרית: אתה מדבר מבחינת העלויות של המחשוב של משרד הבריאות.

דוד גרשונוביץ: של המחשוב, אבל מה שברור, אולי זה עולה גם פה, מערכת מרכב"ה היום, בניהול התהליכים עושה סדר.

מאיר שטרית: זה אין ספק.

רוברט טיבייב: סדר למשרד הבריאות?

טל הרמתי: לכל המשרדים שמשתמשים בה.

רוברט טיבייב: בדרך כלל משרד האוצר יודע...

דוד גרשונוביץ: זה לא לחשב הכללי, הסדר שהיא עשתה זה בתוך התהליכים המנהלתיים בתוך משרד הבריאות.

דוד גרשונוביץ: הניהול של התהליכים, אם זה תהליכי רכש, אם זה תהליכים לוגיסטיים, הוא מובנה, הוא מסודר, ההוראות מוטמעות כבר בתוך התהליך, אז הכל נעשה בצורה יותר---

רוברט טיבייב: במלים אחרות, כמו שאני מבין את זה, פרויקט המרכב"ה עזר לכם לעשות סדר במשרד הבריאות.

רוברט טיבייב: כך אני מבין את זה, זה מה שאמרת.

ראובן כהן: אני רוצה להגיד, שאלת את השאלה לגבי החיסכון, במקביל להכנסת מערכת מרכב"ה במשרד הבריאות, כמו שאמרת על משרד מאוד גדול ומבוזר, עם 600 משתמשים, שילבנו מערכת ייעודית שהם פיתחו, שנקראת מערכת הקודים הגריאטריים שבעצם מוכרת מיטות עבור קשישים וכמובן המכירות האלה מתבטאות ונרשמות במרכב"ה, הגבייה מתבצעת במרכב"ה.

ראובן כהן: על פי מה שאומרים לנו הנציגים בלשכות שעושות את הגבייה, שאחוזי הגבייה, בעקבות האינטגרציה בין מערכת הקודים במערכת הייעודית למערכת המרכב"ה, עלו בצורה ניכרת כאשר שולבה עם המרכב"ה.

ראובן כהן: זאת רק דוגמה ויש עוד הרבה מאוד דוגמאות.

רוברט טיבייב: לא, השאלה לא רק מכוונת למשרד הבריאות, לכל המשרדים, זאת השאלה.

ראובן כהן: לכל אחד יש את הסיטואציות שלו.

טל הרמתי: כמו שתיארתי קודם, התהליך של כניסה לתוך משרד הוא תהליך שאחת הסיבות שהוא כזה מורכב זה שכל התהליכים שקורים במשרד למעשה מונחים על שולחן הניתוחים, נבחנים מחדש ומתבצע תהליך של עריכת סדר בעבודה הפנימית של כל משרד.

טל הרמתי: נמצאים פה מספר סגני מנהלים כלליים והייתי מאוד שמח לשמוע אותם---

מאיר שטרית: אם אני זוכר נכון, כל הרעיון של שימוש במרכב"ה ב-SAP היה אמור להיות מוצר מדף שאפשר להתאים אותו לצרכים של המשתמש.

מאיר שטרית: זה כל הרעיון שעמד בבסיס המרכב"ה.

מאיר שטרית: אתה לא מפתח מחדש את כל התוכנה, אתה קונה מוצר מדף, זה היה בגרמניה, אם אני לא טועה, פיתחו את ה- SAP, אתה קונה מוצר מדף?

טל הרמתי: למעשה זו התשתית שעליה בנויה המרכב"ה, זו מערכת שלמה.

מאיר שטרית: אתה קונה מוצר מדף שפיתחו אותו לצרכים שונים, כח אדם, תקציב וכן הלאה, ואתה יכול בקלות יחסית לעשות בו ואריאציות ולהתאים אותו למשתמש.

מאיר שטרית: זאת אומרת התוצאה הנצפית היתה צריכה להיות שהמשתמש יהיה נורא מבסוט ממה שהוא מקבל בסוף הדרך.

מאיר שטרית: זאת אומרת שהשינוי או ההתאמה של SAP לצרכים של משרד מסוים זה לא בהכרח סותר את המסגרת הכללית, אתה עדיין תראה את כח האדם ואת התקציב ואת הכל בשקיפות, אבל הוא מותאם לכל משרד בנפרד.

מאיר שטרית: ההתרשמות שלי במשך השנים שיש כנראה קשיים גדולים באמת ביכולת של ההתאמה הזאת, בין לקחת את SAP ולהתאים אותה לשימוש של משרד מסוים בתחום ספציפי שהוא צריך, שאיננו במשרד אחר.

מאיר שטרית: אני חושב שזה אחד מהקשיים שאני נתקל בהם ושומע מכל מיני משרדים של חוסר ידידותיות ואי שביעות רצון מהשימוש במרכב"ה.

מאיר שטרית: הרבה חשבים ומנהלים כלליים של משרדים מסתכלים במרכב"ה כגורם שמגביל את יכולת הפעולה שלהם.

ראובן כהן: אני אתייחס.

ראובן כהן: באמת לקחנו חבילה.

ראובן כהן: החבילה הזאת נותנת לנו את מרבית הפתרונות, מרבית הפונקציות שנדרשות במערכת הארגונים, בהיבטים הכספיים, הלוגיסטיים, כח אדם ונדל"ן.

ראובן כהן: עדיין, כשאתה הולך ולוקח חבילה ורותם אותה לארגון שלך, אתה נזהר ושומר על הסטBדרט, אתה נזהר לא לחרוג מהסטנדרט וזאת ההנחיה שניתנת, כי אם אתה חורג מהסטנדרט אתה מפסיק להיות חבילה ואתה מתחיל להיות חברה שמבצעת פיתוח תוכנה.

ראובן כהן: כדי לקבל את העדכונים מהחברה שמספקת את החבילה, עדכונים כדי שנוכל להכניס אותם במערכת, אתה חייב לשמור על הסטנדרט וכמובן גם עם החבילה אנחנו מקבלים כל מיני פיצ'רים וכל מיני מנגנונים כדי לעשות קסטוניזציה ברמת ממשלה.

ראובן כהן: מה שאמרת, קסטוניזציה או התאמה ברמת משרד, או ברמת משתמש, אין דבר כזה.

ראובן כהן: המערכת שנבנתה, וזה גם הרעיון, היא ברמת ממשלה.

מאיר שטרית: רמת משרד.

ראובן כהן: פתרון אחיד ברמת ממשלה, לא ברמת משתמש ולא ברמת משרד.

ראובן כהן: זה הרעיון, כדי שכולם ידברו בשפה אחידה.

ראובן כהן: כולם יידעו ויעבדו עם אותם תהליכי עבודה ועם אותן תפוקות פחות או יותר.

ראובן כהן: אם היינו הולכים ובונים פתרון ייחודי עבור משתמש, עבור משרד, עבור יחידה במשרד, היינו מאבדים בכלל את הצפון פה.

רוברט טיבייב: אבל יש פה קטע מאוד חברתי.

רוברט טיבייב: אתה ממשל זמין, נכון?

ראובן כהן: מה השאלה?

רוברט טיבייב: זה בתוך המרכב"ה.

ראובן כהן: הוא משולב בתוך המרכב"ה.

טל הרמתי: ממשל זמין הוא לא בתוך מרכב"ה, אבל הוא משולב ועובד בצורה.

טל הרמתי: .. היכולת שלנו, בין היתר---

רוברט טיבייב: אני רוצה להבין, ממשל זמין זה לא חלק ממרכב"ה?

טל הרמתי: לא, ממשל זמין זה תכנית נפרדת, היא נדונה פה בוועדה הקודמת, לפני כשבועיים או שלושה, הוצגה פה באריכות, זו תכנית נפרדת, אבל בין היתר היא נשענת.

טל הרמתי: .. צריך להבין את זה, השירות לציבור נשען על היכולת.

טל הרמתי: ..

טל הרמתי: העובדה שקיים מערך אחוד שמנהל את כל התהליכים בתוך הממשלה ואת כל הכספים של הממשלה מאפשרת רמה אחרת לגמרי של שירותים והדוגמה לכך היא זה, שוב, הנושא שהצגתי לפני שלושה שבועות כשהיינו פה.

טל הרמתי: אנחנו מעלים לאוויר ברבעון הקרוב פורטל ספקים שייתן לכל ספק יכולת להבין איך הממשלה עובדת מולו והיכולת שלנו בכלל לתת לספק תמונה מרוכזת של כל המהלכים הכספיים שהוא מעורב בהם מול משרדי הממשלה השונים נובעת כתוצאה מזה שלממשלה יש מה שנקרא back office אחד מרכזי שמנהל את כל הנושאים האלה.

טל הרמתי: זאת אומרת, היכולות שלנו בפן של השירות לאזרח, הן הפרטיים והן העסקים, נובעות בין היתר מהעובדה שיש לנו תשתית כמו התשתית הזאת.

מאיר שטרית: באיזה יחידות ב-2010 יושק בהן המרכב"ה?

טל הרמתי: ב-2010, אני מדבר בעיקר על היחידות הגדולות, כי אני לא רוצה לדבר על משרדים או יחידות מאוד קטנות.

טל הרמתי: היחידות הגדולות שזה מתוכנן בהן, כמו שאמרנו, משרד החקלאות ומשרד ראש הממשלה בחודש הקרוב, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה באמצע השנה, ואני חושב שמבחינת המשרדים הגדולים, והנושא של מוסדות דת, למעשה---

מאיר שטרית: מה זה מוסדות דת?

מאיר שטרית: מועצות דתיות?

ראובן כהן: זה מבטל את ההקצבות לישיבות ו---

מאיר שטרית: עד היום ההקצבות של הישיבות לא במרכב"ה?

טל הרמתי: לא במרכב"ה, עדיין, על פי התכנון.

מאיר שטרית: זה החוליות הכי חלשות בבקרה.

ראובן כהן: אנחנו בונים מערכת לממשלה שלמה, אין דבר כזה בכל העולם.

ראובן כהן: אין דבר כזה.

ראובן כהן: זה חלוץ, זה דבר אדיר, אין דבר כזה בכל העולם.

מאיר שטרית: הישיבות ייכנסו השנה?

ראובן כהן: לא הישיבות עצמן, אלא התמיכות שהממשלה מעבירה לישיבות ייכנסו לתוך המרכב"ה.

רוברט טיבייב: הרעיון שכל המשרדים ידברו בשפה אחת, זה אמור לחסוך כסף.

טל הרמתי: אני חושב שכבר היום זה חוסך כסף.

מאיר שטרית: ולעשות סדר.

טל הרמתי: נמצא פה נציג הגורם המתקצב, אני אשמח שנשמע אותו בנקודה הזאת, אבל לצורך העניין המשרדים במשך שנים מימנו, ועדיין מממנים, את הפרויקט הזה שהוא פרויקט מרכזי.

מאיר שטרית: חבר הכנסת טבייב, הרעיון של המרכב"ה הוא שלא כל משרד יעשה כראות עיניו במערכת המחשוב שלו שלא מדברת אחת עם השנייה בכלל ואין שום קשר בין משרדים.

מאיר שטרית: שזה חיובי.

מאיר שטרית: הרעיון היה שתהיה שקיפות, שבכל משרד תהיה שליטה יותר טובה בתקציב המשרד, וגם למשרד עצמו תהיה שליטה יותר טובה.

מאיר שטרית: כי במצב הנוכחי היום, כל עוד שעובדים...

מאיר שטרית: אני סתם אתן לך דוגמה ממשרד הפנים, שהייתי בו, כשהקמנו את רשות ההגירה גיליתי שגבולות המדינה נשלטים על ידי 13 גופים שונים, יש מי שאחראי על שדות התעופה, יש מי שאחראי על הנמלים, יש מי שאחראי על מעברים יבשתיים, יש מי שאחראי למעברים בגבול עם ירדן, במצרים מישהו אחר, 13 גופים שונים, ולכל גוף יש מערכת מחשוב משלו והן כמובן, כמו בישראל, לא מדברות אחת עם השנייה.

מאיר שטרית: זאת אומרת אם מחבל בא מגשר אלנבי ולא נותנים לו להיכנס בגשר אלנבי, הוא עושה דבר פשוט, הוא חוזר לרבת עמון וטס לבן גוריון ונכנס חופשי, כי בן גוריון לא יכול לדעת שבגשר אלנבי מישהו סירב לו מסיבה ביטחונית.

מאיר שטרית: לכן הקמנו את רשות ההגירה, כדי ליצור כלי אחד וגוף אחד שישלוט בגבולות המדינה, שלצערי כרגע הביצוע מתעכב.

מאיר שטרית: לא באשמתי.

מאיר שטרית: זאת אומרת שהרעיון של המרכב"ה היה רעיון נכון, ליצור מצב שבו יש שליטה במה שמתרחש במשרדים השונים בממשלה, לדעת מה קורה.

מאיר שטרית: זה טוב מצד האוצר.

מאיר שטרית: הצד השני, שהוא לא כל כך קיים ואני ממליץ למר ראובן כהן לחשוב עליו, אני חושב שאחד מהתפקידים של המרכב"ה צריך להיות שמי שאחראי על מרכב"ה במשרד צריך לתת לשר הרלוונטי באותו משרד דוח על עמוד אחד, דוח מנהלים, שאומר לו 'אדוני, השבוע במשרד שלך התקציבים כך וכך, זה מצב ניצול התקציב שלך, זה המצב שבו אתה לא ניצלת, אלה הסעיפים החשופים, כח אדם כך וכך', כיום זה לא קיים.

טל הרמתי: אם זה קיים או לא, אני אשמח שנשמע את המשנה למנהל הכללי של משרד האוצר.

מאיר שטרית: אני לא מכיר אף שר שקיבל שום דוח כזה, לא אחד בשבוע, לא אחד בחודש, גם לא אחד לשנה.

טל הרמתי: עוד השלמה אחת קטנה לגבי 2010 ואנחנו מיד---

ראובן כהן: לגבי 2010, מר טל הרמתי באמת סקר את היחידות, חקלאות, ראש הממשלה, מוסדות דת, תעשייה, מסחר ותעסוקה, אבל גם היחידה של נציגות האוצר בניו יורק.

ראובן כהן: זה משרד לכל דבר עם פעילות מאוד מאוד ייעודית ומיוחדת של גיוס הון בחוץ לארץ, וזה חלק מתקציב המדינה.

ראובן כהן: גם המערכת הזאת תעלה במהלך שנת 2010 ומבחינתנו זו גם סגירת מעגל כי אנחנו גומרים להוציא ארבעה סוגים של מערכות כספיות ישנות, לגאסי מה שנקרא ומערכת הבוח"ן ומערכת נציגות האוצר ש---

מאיר שטרית: בוח"ן עוד עובדת?

ראובן כהן: כן.

ראובן כהן: המערכת בנציגות האוצר בניו יורק, המערכת הכספית של משרד השיכון והמערכת הכספית של החשב הכללי שישבה על ה---

מאיר שטרית: אפרופו, אתה רואה כמה מערכות במשרדים?

מאיר שטרית: אגב, ניהול החוב של המדינה נמצא במרכב"ה?

ראובן כהן: כן, בטח, גם החובות החוצה וגם חובות---

טל הרמתי: מר רוני פרידמן, בבקשה.

רוני פרידמן: אנחנו המשרד הראשון הגדול שעלה, השני בסדר, אחרי משרד המדע, כך שיש לנו קצת ותק וניסיון ואני קצת אומר כמה מלים מהצד של המשתמש.

רוני פרידמן: אם אני מסתכל היום על מרכב"ה בתוך משרד האוצר, אם אתה לוקח ממני אותה, אנחנו עושים שביתה.

רוני פרידמן: אנחנו מתנגדים.

רוני פרידמן: למה?

רוני פרידמן: לנו יש חשב שעובד מולנו כמו כל משרד ממשלתי, חשב כללי מעלינו, אגף תקציבים, כולם מעלינו, כמו כל משרד רגיל, אבל המערכת הזאת נתנה לנו אפשרות לא רק של הסדרת התהליכים, אלא של זמינות ושקיפות המידע שבעבר, כדי להשיג אותו, ובאמצעותו לקבל החלטות, היינו צריכים מתווכים, כמו למשל את החשב.

רוני פרידמן: היום, אם אנחנו רוצים, ושוב, זה עניין של רצון וידע להשתמש במערכת, הנתונים, המשאבים, התהליכים, כולם זמינים לנו ושקופים לנו תחת היד והכל און ליין.

רוני פרידמן: כלומר תמיד אנחנו לומדים למצות את המשאבים שלנו טוב יותר בזכות המערכת שקיימת אצלנו.

רוני פרידמן: אלה הצדדים הטובים, שאין ספק שבהשוואה לבוח"ן שהיה לנו, עברנו מעולם שבו היינו עיוורים, נכים, לעולם שבו אנחנו רואים ויודעים לתפקד יותר טוב.

רוברט טיבייב: את העזרה של החשב כמתווך אתה כבר לא צריך...

רוברט טיבייב: להוריד מהמשכורת של החשב.

רוני פרידמן: אנחנו לא צריכים, את אותו מידע שהוא רואה, אנחנו רואים.

רוני פרידמן: אותו דבר, און ליין.

רוני פרידמן: הדבר השני, שהתחילו כאן להגיד אותו, גם אתה שאלת עליו וזה שבמרכב"ה יש פוטנציאל מטורף, פעם ראשונה שכל המידע יושב על תשתית אחת והשאלה מה אנחנו עושים איתו, האם אנחנו משאירים את זה רק ברצפת הייצור, כמו שם בתהליכי עבודה, או לוקחים את זה לאיזה שהוא כלי או כלים שהם כלים שמעבדים את הנתונים ומאפשרים לנו באמצעותם לנהל יותר טוב.

רוני פרידמן: אתה אמרת, רמת השר, אני אומר למנהלים כלליים, לסגני מנהלים כלליים, לכל האנשים הרלוונטיים.

רוני פרידמן: יש התחלה בדבר הזה, עשינו את זה, לטעמי אנחנו עוד לא שם, אנחנו לא שם וכתוצאה מזה את הפוטנציאל של ההשקעה הזאת אנחנו לא ממצים ואם באמת ב-2010 נצליח להתקדם בתחום הזה, ואנחנו עושים עם זה עבודה משותפת עם החשב הכללי, אז באמת נוציא עוד מתוך המערכת הזאת.

מאיר שטרית: אני הייתי שמח לשמוע את אותם דברים ממשרד אחר, אבל מהאוצר, ברור לך מר פרידמן, שזה קצת חשוד.

מאיר שטרית: אני אגיד לך גם למה.

מאיר שטרית: כי באוצר, אם נתקלים בבעיה כלשהי שלא מסתדרת עם המרכב"ה, האוצר פותר אותה בצ'יק.

מאיר שטרית: במשרד אחר זה לעולם לא נפתר.

מאיר שטרית: אני אתן לך דוגמה.

מאיר שטרית: כשהייתי שר במשרד האוצר והייתי צריך מחשב, תוך יום היה לי מחשב על השולחן עם מה שביקשתי.

מאיר שטרית: הייתי שר השיכון, הייתי צריך מחשב, לקח לי חודשיים לקבל מחשב.

רוני פרידמן: למה?

מאיר שטרית: תשאל את המערכת.

רוני פרידמן: לא, אתה יודע את התשובה.

רוני פרידמן: זה לא בגלל המרכב"ה.

מאיר שטרית: לא אמרתי בגלל המרכב"ה, אני אומר לך שלאוצר יש כלים הרבה יותר טובים להתגבר על התקלות שיש במרכב"ה או על הבעיות שיש במרכב"ה, במשרדים אחרים אין יכולת כזאת.

מאיר שטרית: לכן היא חייבת להיות מאוד ידידותית.

מאיר שטרית: אחד הדברים ששר צריך לעשות, או המרכב"ה צריכה לעשות, זה לפתח, כמו שאתה אומר, כלי של מידע למנהלים, שזה לא קיים היום.

מאיר שטרית: אם רציתי לדעת משהו על המרכב"ה במשרד שלי, אני אישית נכנסתי למרכב"ה.

מאיר שטרית: אני לא מכיר שרים אחרים שנכנסים למרכב"ה.

מאיר שטרית: אני בכלל לא מכיר שרים שיש להם קשר למרכב"ה במחשב שלהם.

מאיר שטרית: אני בכל משרד שהייתי קשור למרכב"ה, אז יכולתי לראות את המרכב"ה, אבל לאחרים אין שום מושג ירוק.

מאיר שטרית: יש כאלה שגם אין להם מחשבים, זה לא מעניין.

מאיר שטרית: לא, אבל יש מחשבים, איך יראו את YNET?

מאיר שטרית: מוכרחים לראות YNET.

מאיר שטרית: אבל השימוש במחשב הוא מאוד שולי, אני חושב שצריך להביא את המנהלים לכך שהם יהיו מוכרחים להסתכל בנתונים.

מאיר שטרית: אין היום הסתכלות בנתונים.

מאיר שטרית: על עמוד אחד, כל שבוע.

מאיר שטרית: צריך לפתח דוח שאני מניח שיילך וישתכלל עם הזמן שנותן נתונים אלמנטרים על המשרד, ששר ומנהל כללי יוכלו לראות מה קורה במשרד שלהם.

מאיר שטרית: זה יכריח את האנשים להתייחס.

מאיר שטרית: כי אם הם לא רואים את הנתונים, נח, אפשר לעשות מה שרוצים.

טל הרמתי: אל"ף, אנחנו מסכימים לגמרי.

טל הרמתי: בי"ת, כיוונו לדעת גדולים ובאמת ב-2009 הקמנו פורטל מנהלים שבו מנהל, וכל מנהל מתאים לעצמו את מה חשוב לו לראות, בלחיצת כפתור יכול לראות את כל הנושאים שבאמת מעניינים אותו.

מאיר שטרית: אני ממליץ שתדפיסו לו את הדוח.

מאיר שטרית: אני אסביר לך למה, אספר לך אנקדוטה.

מאיר שטרית: אחד ישן תחת עץ, עצלן לאללה, והוא הזיז את היד והזיז אבן ויצא לו גמד.

מאיר שטרית: הוא אמר לו 'תשמע, אתה הצלת אותי, תבקש שלוש משאלות, מה שאתה רוצה בחיים, אני אתן לך'.

מאיר שטרית: טוב, האיש אומר 'משאלה ראשונה', 'תחשוב טוב, אתה יכול לבקש מה שאתה רוצה, אתה יכול להיות מלך, עשיר, מה שאתה רוצה', הוא חושב, חושב, אומר 'אני רוצה סוס', הוא אומר לו 'השתגעת?

מאיר שטרית: מה אתה צריך סוס?

מאיר שטרית: אתה יכול לבקש מה שאתה רוצה, אתה יכול לבקש', 'לא, סוס'.

מאיר שטרית: טוב, ההוא עושה טיק, יש לו סוס עומד על ידו, סוס לבן ויפה.

מאיר שטרית: עכשיו משאלה שנייה, 'תחשוב טוב'.

מאיר שטרית: חושב, חושב, אומר 'אני רוצה סולם'.

מאיר שטרית: ההוא משתגע, אומר 'תגיד לי, מה סולם?

מאיר שטרית: אתה יכול לבקש מה שאתה רוצה', 'לא, סולם', עושה טיק, סולם.

מאיר שטרית: 'יש לך משאלה אחרונה, עכשיו אתה יכול לבקש, עוד פעם, מה שאתה רוצה', הוא חושב, חושב, אומר 'אני רוצה צפרדע'.

מאיר שטרית: הוא אומר לו 'תגיד לי, השתגעת?', 'לא, אני רוצה צפרדע', טוב, עושה טיק, צפרדע.

מאיר שטרית: הוא אומר 'עכשיו אתה מוכרח להסביר לי למה ביקשת את המשאלות האלה'.

מאיר שטרית: הוא אומר, 'תשמע, קשה לי ללכת, סוס אני רוצה בשביל שאני אוכל לרכב עליו, סולם, בשביל שאני אעלה על הסוס', 'וצפרדע?' 'הוא יעשה לסוס תצצ, תצצ'.

מאיר שטרית: אתה רוצה שהוא ילחץ על כפתור.

מאיר שטרית: לא, הם לא ילחצו על כפתור.

מאיר שטרית: אני מציע לכם שתדפיסו את הדוח ותתנו לו ביד, אז הוא לא צריך ללחוץ על הכפתור.

רוברט טיבייב: זה מה שאתה חושב על שרים בממשלה?

מאיר שטרית: אני לא חושב, אני מכיר.

טל הרמתי: ברשותכם, בפרויקט הזה יש הרבה מאוד לא רק דברים טובים, יש בו הרבה מאוד סיכונים והרבה מאוד בעיות לוחצות, מה שנקרא אפילו בימים אלה ממש.

טל הרמתי: הסיכונים נמצאים פה מול עיניכם.

טל הרמתי: אני לא רוצה להיכנס לכל אחד ואחד מהם.

טל הרמתי: בין היתר, אחד הסיכונים שלנו זה באמת הרתיעה של המשרדים והמשתמשים מלהטמיע לא רק את המערכת אלא גם את הרפורמה כולה.

טל הרמתי: בעיות מיוחדות שיש לנו במימוש היעדים; אמרנו קודם, יש שביתה שהוכרזה.

טל הרמתי: זה מאוד רלוונטי כיום.

טל הרמתי: שביתה ספציפית לנושא מרכב"ה, ואני משוכנע שחברינו פה מההסתדרות יידעו גם להסביר למה.

טל הרמתי: ועוד עיצומים והתנגדויות שונות מצד ההנהלות.

טל הרמתי: אני מניח שהנהלות המשרדים, אחרי ששמעו את האמירות של מנהלים כמו רוני ואחרים הסירו את התנגדותם, אבל היינו עדים גם להתנגדויות מהסוג הזה.

טל הרמתי: דיברנו קודם וגם דוח מבקר המדינה דיבר על זה, ואנחנו נמצאים במהלך של איוש לפחות של תפקידי הליבה על ידי עובדי מדינה כדי לשמר את הידע ולהחזיק את הסמכויות הסטטוטוריות.

טל הרמתי: ואני מודה לוועדה על תשומת הלב ועל הזמן.

מאיר שטרית: רשות הדיבור למר אריאל יעקובי, נציג ההסתדרות, אז אולי באמת תבהיר לנו איפה עומד הסיפור של השביתה, על מה ולמה, וגם דברים אחרים שתרצה.

מאיר שטרית: בבקשה.

אריאל יעקובי: אני מאוד מודה על ההזדמנות שנתנו לנו להציג את עמדתנו.

אריאל יעקובי: אנחנו ננסה לייצג את המשתמשים מבלי שיש להם איזה שהוא עניין למצוא חן בעיני קבוצה כזו או אחרת.

אריאל יעקובי: קודם כל אנחנו מברכים על כל פיתוח טכנולוגי וכל תכנית שבאה לעשות שירות יותר טוב לאזרח ולממשלה.

אריאל יעקובי: בשביל זה אנחנו עובדי מדינה, אנחנו רוצים לקדם את התהליכים.

אריאל יעקובי: אנחנו רוצים שהדברים האלה ייעשו על פי מתווה מסודר שגם הגענו לגביו להסכמות עם שרים.

אריאל יעקובי: אנחנו עשינו פה פריצת דרך בתחומים שכל המדינה לא חשבה שאנחנו יודעים לעשות פתרונות, כי כלל אחד מכוון אותנו, יותר טוב למדינה, יותר טוב לאזרחים, ונכון ובשיתוף פעולה עם העובדים.

אריאל יעקובי: חתמנו עם השר מיקי איתן, שעכשיו התמנה להיות השר לשיפור השירות, על אמנה משותפת שאומרת שאנחנו בעד קידום השירות לאזרח ואנחנו בעד הכנסת טכנולוגיות למשרדי הממשלה.

אריאל יעקובי: אלא מאי?

אריאל יעקובי: ופה ברשות

אריאל יעקובי: כם אני רוצה להגיד את הדברים שאמר מר רוני פרידמן, כמשתמש, רק דרך המשקפת או הפריזמה הנכונה, מבלי שאני אצטרך אחר כך להיות מוענש כסגן מנהל כללי או משנה למנהל הכללי שאמרתי איזה שהוא משהו רע.

אריאל יעקובי: אז ככה, בוודאות אני אומר לכם שפרויקט שהושקע בו כל כך הרבה כסף עושה גם משהו טוב.

אריאל יעקובי: הרי אלמלא כן היינו צריכים לקרוא לכולם ולהגיד להם 'תלכו הביתה'.

אריאל יעקובי: אני עוד קצת חולק על מר טל הרמתי לגבי הצגת התקציב, כי אני מניח שמה שהוא אמר זה הצגת תקציב שנוגע בתוך החשב הכללי לפרויקט הזה.

אריאל יעקובי: הרי הפרויקט הזה הוא רחב היקפים, יש בו נגיעה למערכות הגדולות יותר, ואני יודע שבמשרדים מסוימים נוספים אמרו לי שהמספרים הם אחרים.

אריאל יעקובי: אני מאוד מקווה שאנחנו מדברים רק על מה שקורה בחשב הכללי לכן אלה המספרים כי אני לא רוצה להיכנס למחלוקת העובדתית.

אריאל יעקובי: מה שיותר חשוב שנדע שהתכנית הזאת עשתה שינוי מבני.

אריאל יעקובי: לא בכדי אמר מר טל הרמתי 'אנחנו עושים ניתוח עיסוקים וניתוח מערכת בכל משרד שאנחנו נכנסים'.

אריאל יעקובי: מה שאני חושב שהיה צריך לעשות וזה מה שאמר מר רוני פרידמן בעדינות, זה לפני שעושים את הפרויקט הזה רק דרך המשקפיים של איזה תוכנה או איזה שפת מחשב כותבים, היה צריך לחשוב על הנדסת האנוש שלה.

אריאל יעקובי: זה, לצערי, לוקה בחסר.

אריאל יעקובי: לא ישבו איתנו, לא דיברו עם העובדים אפילו לא פעם אחת.

אריאל יעקובי: ניסו להגניב שינוי מבני מהותי מאוד מאוד משמעותי דרך הראייה הניהולית, ואני פה רוצה לדבר רק ניהולית, כי הוועדה בסופו של תהליך תעשה חשבון או מבחן של עלות-תועלת והיא תגיד שאם זה מקדם את מדינת ישראל, אז מישהו נפגע בדרך, חבל, אבל לא נורא, אז אני רוצה לעשות את זה דרך המשקפיים הניהוליות ואני אומר לכם, עשו פה דבר שלא ייעשה.

אריאל יעקובי: במקום לעשות פרויקט שהיה נכנס לתוך השירות חלק עם וזלין, כמו שצריך , אני מתכוון למערכות שצריך לשמן על מנת לקדם תהליכים, עשו פה מעשה שלא ייעשה שלקחו את העובדים והפכו אותם לאויב הפרויקט הזה שלא ברצונם.

אריאל יעקובי: מה אנחנו עשינו?

אריאל יעקובי: כשהבנו שמנסים להגניב לנו שינוי מבני, הכרזנו סכסוך עבודה לפני שלוש וחצי שנים.

אריאל יעקובי: עד היום, דרך אגב---

רוברט טיבייב: בבקשה תפרט על מה מדובר בכלל.

אריאל יעקובי: אני אסביר.

אריאל יעקובי: מה עשו?

אריאל יעקובי: לקחו אותנו לקדמת הבמה הטכנולוגית בתפיסת העולם.

אריאל יעקובי: איך מר רוני פרידמן אמר?

אריאל יעקובי: עוד מעט הוא עושה שביתה אם יגידו לו שאין פרויקט מרכב"ה.

אריאל יעקובי: לקחו אותנו ושיכנו אותנו בשכונות הכי יפות של ניו ג'רזי, סמוך למנהטן, ואמרו לנו, 'עכשיו את זה תעשו עם האהלים והשיכונים הישנים שלכם'.

אריאל יעקובי: זו המשמעות של מה שעשו פה.

אריאל יעקובי: לקחו פרויקטים, משרדי ממשלה שלמים, ודרך אגב, תיכף אני אציג איך אנחנו גם שיתפנו פעולה בחלקים מהזמן, לקחו אותנו ואמרו לנו 'אתם מעכשיו והלאה תעבדו עם תהליכי עבודה מאוד מאוד מתקדמים, שהכל גזור לפי בתי התוכנה האחרונים, לפי שיקולי הדעת המתקדמים, אבל את העבודה יעשו חוטבי העצים ושואבי המים'.

אריאל יעקובי: זה מה שעשו, לקחו פרויקט ותפרו אותו דרך המשקפיים של החשב הכללי למעלה---

רוברט טיבייב: אתה מתכוון למשרד האוצר.

אריאל יעקובי: בוודאי תמיד.

אריאל יעקובי: לא בכדי חבר הכנסת שטרית שאל, ומה בסוף יוצא ככלי ניהולי לשר או למנהל הכללי.

אריאל יעקובי: זה עוד לא היה שם, חבר הכנסת שטרית.

אריאל יעקובי: אם היה שם, אני הייתי חצי דאגן, עכשיו אני דאגן שלם כי זה היה כל הזמן דרך משקפיים.

אריאל יעקובי: ..

אריאל יעקובי: ואני לא מטיל דופי בשום אדם במערכת, אני חושב שכל אחד עושה את הדברים דרך המשקפיים שלו, אבל אני אז אמרתי למר ירון זליכה, החשב הכללי, שהמערכת הזאת בהתנהלות שלה ובתכנון שלה בנויה על עיקרון שאומר שצריך לפטר את כל שירות המדינה, נשים שני פקידים בכירים בעזריאלי למעלה, כי ירושלים זה עוד לא זה, ובעזריאלי יפרסמו מכרזים ובזה נגמר העניין.

אריאל יעקובי: זה הכיוון הכללי.

אריאל יעקובי: מה שקרה בפועל זה שלקחו את עובד הבנא"ם הפשוט בקצה ואת עובד החשבות ואת עובד המשכורות ואת כל עובדי המינהל הפשוטים והטילו עליהם את כל האחריות הארגונית דרך המערכת הזאת, לפחות בחלקים שנוגעים לניהול המשרד הממשלתי.

אריאל יעקובי: כי יש לפרויקט הזה עוד היבטים.

אריאל יעקובי: למה אנחנו כל כך מתעקשים שזה לא ייעשה חד צדדי?

אריאל יעקובי: הטענה שלנו היא שלא חשבו את זה עד הסוף.

אריאל יעקובי: צריך לשבת עם האנשים שלנו, קודם כל לראות האם אפשר לתת להם לעבוד עם סביבה טכנולוגית כל כך מתקדמת עם דרישות של העובד הזוטר של לפני 25 שנה.

מאיר שטרית: זה עניין של שכר, מעמד?

אריאל יעקובי: לא, זה עניין של כישורים, הכשרות, זה עניין של מעמד אישי.

מאיר שטרית: לא מכשירים את העובדים?

טל הרמתי: לא רק שמכשירים את העובדים---

אריאל יעקובי: לא רק שמכשירים את העובדים, מכשירים בכל מה שאנחנו חושבים שלא צריך.

רוברט טיבייב: אתה מתנגד רק לשינויים בהסתדרות או במשרדים אחרים גם כן?

אריאל יעקובי: לא, אני מדבר על כל משרדי הממשלה, ההסתדרות לא רלוונטית לעניין.

מאיר שטרית: ההסתדרות לא במרכב"ה, היא עוד לא נכנסה.

אריאל יעקובי: אני אתן לכם דוגמה.

אריאל יעקובי: לפני 25 שנה קלטו עובד בשירות המדינה, עם עשר שנות לימוד, ואמרו לו 'תתמקצע', והבחור און ג'וב טריינינג מתמקצע, הוא הופך להיות עובד מצטיין.

אריאל יעקובי: אני אומר לכם פה באחריות, כל עובדי המדינה הם עובדים ללא דופי, הם עילית העובדים שיש במדינת ישראל, כל אחד בתחומו.

אריאל יעקובי: לקחו את החבר'ה האלה ונתנו להם בעשרים שנה האלה לצבור במקצוע שלהם ניסיון מדהים, אלא מאי?

אריאל יעקובי: עכשיו בשביל להתאים אותם לפרויקט המרכב"ה צריך להכשיר אותם באון ג'וב טריינינג הלאה.

אריאל יעקובי: זה לא קיים.

אריאל יעקובי: מה הם עושים?

אריאל יעקובי: עושים דבר כפוי על העובדים, אומרים 'מעכשיו והלאה תלמד רק איך לפעול דרך המקלדת באנטרים'.

אריאל יעקובי: תדעו לכם, שיטה של רובוטיקה, אנשים שנכנסו לעבוד בתחום מסוים היום הם הפכו להיות מתקתקים וקלדנים.

אריאל יעקובי: זה לא יכול לעבוד, זה לא נותן את התפוקה שלו.

אריאל יעקובי: עכשיו בצדק אומר מר פרידמן, המערכת היא אין סופית, היא יכולה להכיל את כל העולם ומלואו, כל מה שהם ירצו, אבל צריך להתאים אותה לאנשים במערכת שלנו ואת זה לא עושים.

אריאל יעקובי: עכשיו, נכון, חבר הכנסת שטרית, כשמבקשים אדם ברמה ובאיכות מסוימת, מה שנקרא, אם אתה רוצה שהוא יגור במנהטן, אתה לא יכול לשלם לו שכר של דימונה.

אריאל יעקובי: עובדי המדינה עובדים בשכר מינימום, אתה נותן לו סביבת עבודה, אתה מפתח אותו, אתה צריך להתאים אותו לעתיד לבוא.

אריאל יעקובי: יהיו בזה גם נתינות, אבל זה לא הסיפור.

אריאל יעקובי: זה לא הסיפור.

אריאל יעקובי: הסיפור הוא שלקחו ועשו לנו שינוי מבני מבלי שאנחנו חלק ממנו.

אריאל יעקובי: מה צריך לעשות?

אריאל יעקובי: הרי אנחנו לא רוצים לתקוע את פרויקט המרכב"ה.

אריאל יעקובי: הדבר הבסיסי שצפוי לעשות זה להיכנס איתנו למשא ומתן ולהתחיל לדבר איתנו מה אנחנו רוצים.

אריאל יעקובי: כשהיה השר שטרית שר הפנים, פנו אליי ואמרו לי 'תשמע, אנחנו רוצים להעלות את משרד השיכון, את משרד הפנים ואת משרד החינוך לאוויר, רק אתם אויבי העם', אמרתי 'חבר'ה, תראו, אנחנו לא רוצים לתקוע את הפרויקט, אנחנו רוצים לנהל משא ומתן', הבטיחו לי, ואני אומר לכם, בכירי השירות, 'אריאל תשמע, תן כתף, תן יד, נקדם את הפרויקט, אנחנו מסכמים שאנחנו נכנסים למשא ומתן אינטנסיבי ויהיה הסכם'.

אריאל יעקובי: מאז עבר---

אהרן חוטובלי: הם התקדמו מאוד, הם העלו 13-15 ל-14-16.

אריאל יעקובי: זה מר אהרן חוטובלי, יושב ראש ועד שירות התעסוקה שהוא חלק מצוות המשא ומתן שלנו.

אריאל יעקובי: אני רוצה שתבינו מה זה דרגה 13, מה זה דרגה 15.

אריאל יעקובי: דרגה 13 זה עובד שצריך להשתכר 2,500 שקל ועוד השלמה לחוק שכר מינימום.

אריאל יעקובי: אלה עובדים עתידיים ש---

מאיר שטרית: מה זה 2,500 שקל?

מאיר שטרית: הוא לא עובד משרה מלאה?

אריאל יעקובי: במשרה מלאה, חבר הכנסת שטרית.

אריאל יעקובי: השלמת החוק מביאה אותו לשכר מינימום והוא יישאר בדרגה הזאת בתוך פרויקט המרכב"ה עוד לפחות 25 שנים עד שהוא יגיע לשכר קובע 3,780 שקלים.

מאיר שטרית: אני רוצה להבין.

מאיר שטרית: שכר מינימום לא קובע שהשכר שמשולם לעובד הוא לא פחות מאיקס שקלים על משרה מלאה?

מאיר שטרית: אז למה צריך השלמה?

מיכאל לוריא: תסלח לי, מר אריאל יעקובי, את הדמגוגיה הזאת אני אוכל כבר הרבה שנים במינהל השכר.

מיכאל לוריא: אנחנו מדברים על השלמה לשכר מינימום והיא מופיעה בעשרות אחוזים מעובדי המדינה.

מיכאל לוריא: השכר ברוטו של אותם עובדים הוא 7,000 ו-8,000 והם מגיעים לפרישה---

אהרן חוטובלי: רגע, עובדתית זה לא היה נכון?

מיכאל לוריא: 70% מהאחיות מקבלות השלמה לשכר מינימום, זה לא מפריע לאותה קבוצה להשתכר 12,000 שקל ברוטו והנתונים האלה בדוקים.

מיכאל לוריא: בואו, זה סתם קשקוש.

מאיר שטרית: סלח לי.

מאיר שטרית: אני שאלתי שאלה נורא פשוטה.

מאיר שטרית: החוק מחייב שאדם שעובד משרה מלאה יקבל שכר מינימום, אז למה צריך השלמה למישהו?

מיכאל לוריא: כל עובד מדינה במשרה מלאה מקבל קודם כל שכר פנסיוני שהוא מעל לשכר המינימום, כולל השלמה.

מאיר שטרית: למה צריך השלמה?

מיכאל לוריא: זה נובע מזה שהשכר הטבלאי הבסיסי הוא באמת 2,500 שקל.

מיכאל לוריא: אין לו שום קשר עם מה שנכנס לתלוש בסוף, יש תוספות שכר, יש הסכמי---

אהרן חוטובלי: אז למה עובדי המרכב"ה לא מקבלים את השכר הזה?

מאיר שטרית: למה אתם לא מתקנים את החוק?

מאיר שטרית: למה אתם לא קובעים שכר מינימום ברוטו ותורידו את כל ההטבות הנוספות שאין להם קשר לשכר?

מיכאל לוריא: ניסינו.

מיכאל לוריא: היתה ועדה ב-2001 שזה בדיוק מה שהיא המליצה, חלק מהחברים שיושבים פה, או הארגון שהם מייצגים, התנגדו להמלצות.

מיכאל לוריא: אני אומר, בסוף הולכים למכולת עם שכר הנטו, לא עם שכר היסוד, לא עם ההשלמה.

מאיר שטרית: זה נכון.

מאיר שטרית: העובד רוצה לדעת שהוא מקבל משכורת ביד, איך אומר הגשש?

מאיר שטרית: ירוק ביד, מה הוא מקבל.

אהרן חוטובלי: ברשותך, אני רוצה להוסיף משהו.

אהרן חוטובלי: אני כבר ארבע שנים בצוות משא ומתן---

מאיר שטרית: אתה עובד בהסתדרות?

אהרן חוטובלי: לא, אני יושב ראש ועד הארצי וגם חבר בצוות משא ומתן של המרכב"ה.

אהרן חוטובלי: התחלתי את המרכב"ה עוד שהיה קודמו בתפקיד, יצחק כהן, קראו לו.

אהרן חוטובלי: עמדנו במשא ומתן עם יוסי כהן באגף השכר ואחר כך עברנו לעוזי אלי, אחר כך למועלם, עכשיו זה הגיע לניו וייס ועוד היד ארוכה והם מפעילים את זה בכוחניות.

אהרן חוטובלי: נגד כוחניות מחזירים כוחניות.

אהרן חוטובלי: כל עוד לא יישבו עם ההסתדרות ויסכמו, לא יעלה על הדעת, זו רפורמה והעובדים לא מקבלים עבורה שכר.

אהרן חוטובלי: האם כל אלה שמטפלים במרכב"ה יושבים בדרגה ודירוג?

אהרן חוטובלי: למה הם לא ירוויחו כמוני?

אהרן חוטובלי: במה הם יותר טובים שהם יושבים על חוזים?

אהרן חוטובלי: למה לנו כעובדי מדינה אסור לקבל חוזים?

מאיר שטרית: הם לא קבועים.

אהרן חוטובלי: מה זה קשור?

אהרן חוטובלי: גם אנחנו מוכנים להסתכן, למה אי אפשר להוסיף שכר?

מאיר שטרית: אתה מוכן להסתכן?

אהרן חוטובלי: מוכן להשתכר.

אהרן חוטובלי: זה עולה מאות מיליוני שקלים ולנו, בשביל להוסיף שקל לעובד, הם לא מוכנים לנהל משא ומתן.

מאיר שטרית: הנקודה ברורה.

אהרן חוטובלי: המרכב"ה תיתקע.

אהרן חוטובלי: אני אומר את זה בשם הוועדים, ואצלי בשירות התעסוקה זה נתקע ואתם יודעים את זה.

אהרן חוטובלי: זה לא יילך גם במשרדים---

מאיר שטרית: מר אהרן חוטובלי, הנקודה ברורה.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר כתמיכה לדבריו של מר אהרן חוטובלי, משהו שאותי באופן אישי מרגיז, גם כמי שהיה שר בממשלה בהרבה משרדים; בזמנו הממשלה החליטה להציע אפשרות לעובדים בכירים לקבל חוזים, כדי להעלות את שכרם.

מאיר שטרית: ונתנו לעובד אפשרות לשפר את השכר שלו אם הוא חותם על חוזה בכירים.

מאיר שטרית: במקום להישאר עובד מדינה רגיל מן השורה ולהעלות לפי דרגות את השכר, אמרו, מי שמעוניין, יכול לעבור לעבוד לפי חוזי בכירים, יש חוזים 90% מנהל כללי, 80% ממנהל כללי, 70% וכן הלאה.

מאיר שטרית: עובדים חתמו על חוזי בכירים, בחוזה כתוב שעובד כזה, אחרי שעוברת תקופה מסוימת, אפשר תוך שלושה חודשים או משהו כזה להודיע לו על הפסקת עבודה.

מאיר שטרית: בחוזה כתוב שכשנגמרת הקדנציה של העובד הזה, לא חייבים לחדש לו את החוזה מחדש, המעביד יחליט.

מאיר שטרית: עכשיו ההסתדרות, לזכותה ייאמר, אני נותן לכם תשבחות, היא לא מתערבת בחוזים האלה מכיוון שהעובדים האלה לא מוגנים על ידי ההסתדרות, הם לא עובדי מדינה, הם בחוזה בכירים, וכשאתה רוצה לפטר עובד או להפסיק את עבודתו בתום הקדנציה, פתאום אתה מוצא את העובד הולך לבית דין לעבודה, בית הדין לעבודה מחזיר אותו על אפו וחתמו של המשרד לעבודה, למרות שכתוב בחוזה מרצון, עובד מרצון.

מאיר שטרית: אז אומר אהרן בצדק, למה יחול רק על עובדי מדינה?

מאיר שטרית: אם אנשים מקבלים בחוזים בכירים שכר גבוה ואי אפשר לפטר אותם, אז מה ההבדל בינם לבין עובדי מדינה?

מאיר שטרית: גם עובדי מדינה רוצים אותו דבר.

מאיר שטרית: לכן שאלתי אותו אם אתה מוכן להסתכן.

מאיר שטרית: כי אם היה תלוי בי, הייתי אומר לכל עובד מדינה, אדוני, אני מוכן להעלות את שכרך, אבל כל עוד שאתה עובד טוב, תעבוד, לא תעבוד טוב, יוציאו אותך, אבל באמת שיוציאו.

מאיר שטרית: אבל אם לא מוציאים אף אחד אז מה ההבדל בין אהרן לבין עובד חיצוני שבא?

מאיר שטרית: הרעיון להעסיק עובדים חיצוניים היה שעובדים חיצוניים על חוזה, היה מצב שאתה יודע שהעובד איננו קבוע, ולצערי הרב יש דוגמאות מאוד מרגיזות.

מאיר שטרית: עד היום המשנה למנהל מינהל מקרקעי ישראל, גוף שהייתי אחראי עליו, אני לא אזכיר את שמו, יושב בבית כבר חמש שנים, למרות שהוא פוטר על ידי המנהל, הנציבות חותמת על החוזה שלו כל שנה, הוא יושב בבית ומקבל שכר של משנה למנהל הכללי של המינהל, עם כל התנאים, בלי לעשות כלום.

מאיר שטרית: ויש עוד דוגמאות רבות כאלה.

מאיר שטרית: גם דוגמאות שאני ניסיתי בעצמי.

מאיר שטרית: לצערי הרב, זה נושא שאם כבר מטפלים בנושא מינהל, זה נושא מאוד בולט, שמרגיז כמובן את העובדים.

אהרן חוטובלי: שיתארו את התהליך מה קורה עם העובד---

מאיר שטרית: מר חוטובלי, אני מייצג אותך יפה מאוד, מה אתה רוצה?

אהרן חוטובלי: העובדים מפוטרים ו---

טל הרמתי: אף עובד, ועם כל---

אהרן חוטובלי: אני אסביר לך איך, ושכנעתי אותך בישיבה שהיתה אצלנו, כי העובדים---

טל הרמתי: ממש לא שכנעת אותי, אני רוצה רק להגיד---

אהרן חוטובלי: לא שכנעתי אותך?

אהרן חוטובלי: עובדתית זה קורה בשטח.

טל הרמתי: קודם כל הדיון הזה, גם לגבי השכר וגם לזה, הוא דיון מרתק, כמו כן לגבי השכר של עובדי המדינה, אבל אני לא רואה ברשותכם ועם כל הכבוד כל קשר בינו לבין הפרויקט המדובר או התכנית המדוברת שמוסכם לגמרי על רמת חשיבותה.

מאיר שטרית: הגענו לשם בגלל השביתות שאתה אומר שיש.

טל הרמתי: אני אסביר.

טל הרמתי: אני רק רוצה להגיד נקודה אחת שהיא נקודה מבחינתנו מוכחת בסלע.

טל הרמתי: אחת הטענות הבסיסיות של ההסתדרות בהכרזה הזאת על השביתה היתה שמערכת המרכב"ה תגרום בין היתר לפיטורי עובדים.

טל הרמתי: אני אומר פה באחריות, אף עובד בכל 62 היחידות שכבר עלו לאוויר ונמצאות מ-2003 לא פוטר.

טל הרמתי: אין שום כוונה לפטר ולו עובד אחד כתוצאה ממערכת המרכב"ה.

טל הרמתי: אני אגיד יותר מזה, הממשלה, כחלק ממערך המרכב"ה, מכשירה.

טל הרמתי: העובדים, לא רק שהם מוכשרים, קודם כל הם מוכשרים באופן טבעי, לא רק שהם מקבלים הכשרות, והם גם נהנים מאותן הכשרות בגמול השתלמות מלא, אבל מעבר לזה, עוד מעבר לזה, העובדים, נכון להיום, מקבלים הכשרות וקורסים שאם היו צריכים לקנות אותם במקום אחר, ואנחנו יודעים שלהפעיל מערך אי.

טל הרמתי: אר.

טל הרמתי: פי זו מיומנות שגם אפשר ללכת איתה ולקחת אותה הלאה, הכשרות כאלה עולות כסף רב, והעובדים מקבלים את זה כחלק ממערך ההכשרה שלהם.

מאיר שטרית: מאה אחוז, זה לטובת המדינה.

טל הרמתי: זה לטובת המדינה, אבל גם העובד לא ניזוק מהתהליך הזה.

מאיר שטרית: יש לכם כוונה כלשהי לקלוט עובדים במערכת בתחום הזה, כדי שישמרו את הידע, כמו שממליץ בעניין הזה מבקר המדינה?

טל הרמתי: אתה מדבר על איזה עובדים?

מאיר שטרית: שעובדים בתחום המרכב"ה.

מאיר שטרית: אחת ההערות שהיתה---

טל הרמתי: אתה מדבר על צוות הפיתוח, או צוות התפעול?

מאיר שטרית: אם יש עובדי מדינה שמקבלים הכשרות ויכולים להשתלב כמשמרי ידע של המרכב"ה---

טל הרמתי: אז התשובה היא בהחלט כן, אנחנו נמצאים בתהליך של מה שנקרא תקנון, הצגתי את זה גם---

מאיר שטרית: בדיוק, אפשר לקלוט חלק מהעובדים שיישארו חלק מעובדי המדינה.

טל הרמתי: אבל שוב, זה לא קשור בדיוק לתהליכים שקורים בכל אחד ואחד מהמשרדים ואני אומר פה בנקודה הזאת באחריות, במשרדים לא היו מצבים שבהם עובדים פוטרו או לצורך העניין הועברו בניגוד לרצונם מתפקיד לתפקיד.

אהרן חוטובלי: וקידומם נעצר.

אהרן חוטובלי: אתה יכול גם---

טל הרמתי: אני לא זוכר מצב שקידומם נעצר.

אריאל יעקובי: אנחנו מברכים על כל טכנולוגיה שנכנסת לשירות.

אריאל יעקובי: אנחנו בכוונת מכוון באנו לפה להגיד התייאשנו.

אריאל יעקובי: מר מיכאל לוריא הוא חבר, הוא אמר שמה שאמרתי זה דמגוגיה ואמר שאני אומר נכון את הדברים.

אריאל יעקובי: אז אנחנו מבקשים את יושב ראש הוועדה להיות לנו מתווך.

אריאל יעקובי: אנחנו לא מצליחים לנהל משא ומתן---

מאיר שטרית: איך פותרים את הבעיה של הכנסת משרד התעשייה המסחר והתעסוקה וכל היחידות שאמורות להיכנס לעבודה, חקלאות, משרד ראש הממשלה, איך מכניסים אותם לממשלה בשיטה שתהיה מקובלת עליכם?

אריאל יעקובי: אנחנו מציעים להיכנס איתנו לשבוע ימים אינטנסיבי.

אריאל יעקובי: שבוע ימים אינטנסיבי אנחנו גומרים את המשא ומתן הזה.

אריאל יעקובי: החשב הכללי ייקח על עצמו להביא את כל הגורמים לתוך המדוכה הזאת ואנחנו נביא את כל הגורמים לתוך המדוכה הזאת, לא תצליחו לעשות את זה?

אריאל יעקובי: אני לא אצליח?

אריאל יעקובי: נבוא לראש הוועדה לענייני מדע, שאני סומך עליו באופן מלא, ואני אומר לכם, שהוא יהיה המתווך.

אריאל יעקובי: הרי אי אפשר להביא אתכם לשולחן המשא ומתן.

קריאה: יש משא בלי מתן, זאת הבעיה שקיימת.

מאיר שטרית: חברים, אם אני יכול להועיל, אני אשמח.

מאיר שטרית: לא צריך להקדיש לזה שבוע, אני חושב שרק כמה שעות יספיקו.

מאיר שטרית: ואם יש דבר שאני יכול להביא תועלת, אני אשמח מאוד.

מאיר שטרית: יש מישהו שרוצה להתבטא בעניין?

שוש קלפר: אני רק רוצה להעיר בכל הנושא עם ההסתדרות וההסכמים, משרד החקלאות נכנס בחזית שלא בטובתו.

שוש קלפר: הסכסוך הוא עתיק יומין ומכיוון שאנחנו צריכים לעלות לאוויר באמת ב-2010 והנהלת המשרד עשתה את כל אשר ביכולתה לעשות, השביתות של העובדים גורמות לכך שלעלות לאוויר זה כמעט בלתי אפשרי.

מאיר שטרית: נקווה שנתגבר עליהן.

שוניה פכט: במצגת של מר טל הרמתי לא ראיתי שהשלטון המקומי בכלל משולב.

שוניה פכט: זו ישות נפרדת?

מאיר שטרית: הוא לא קשור לממשלה.

מאיר שטרית: בעתיד יש כוונה כזו, אבל---

טל הרמתי: אדוני, בתור שר הפנים לשעבר, איך אתה אומר דבר כזה?

מאיר שטרית: בתור ראש עיר לשעבר, השלטון המקומי עצמאי.

שוניה פכט: תקציבים ממי הוא מקבל?

מאיר שטרית: חלק מהמדינה, חלק מעצמו.

מאיר שטרית: יש רשויות שלא מקבלות גרוש מהמדינה.

טל הרמתי: משרד הפנים נמצא בתוך מערכת מרכב"ה והתהליך עצמו של תשלום לרשויות, כולל כל תהליך התמיכות השונות, זה לא רק תשלום אחד, זה תשלומים רבים לרשויות, יבוצע באמצעות מערכת מרכב"ה.

טל הרמתי: זה כן.

מאיר שטרית: זה כן, אבל ברשות עצמה יש מערכת של אוטומציה.

טל הרמתי: כן, יש מערכים אחרים ברשויות עצמן, הן לא במרכב"ה, גם לא תוכננו.

טל הרמתי: הנהלת בתי המשפט בהחלט כן, משרד המשפטים הוא אחד המשרדים הוותיקים.

קריאה: אני מדבר על בתי משפט.

מאיר שטרית: מה זה בתי משפט?

מאיר שטרית: מה יש בבתי משפט שהם צריכים להיות---

טל הרמתי: בתי המשפט, לצורך מה שנקרא ניהול התיקים המשפטיים וניהול כל הלוגיסטיקה שסביב התיק המשפטי---

מאיר שטרית: בבית המשפט יש מערכת אחרת שנקראת במה, מערכת אחרת לחלוטין שעלה מאות מיליונים לפתח אותה, שהיא נותנת תשובה מבחינת ניהול מערכת התיקים והמשפטים ומול עורכי הדין.

מאיר שטרית: אי אפשר להכניס אותם למרכב"ה, זה לא עניין תקציבי, אין שם ניהול תקציבי כלשהו.

מאיר שטרית: הנהלת בתי המשפט נמצאת בתכנית.

מאיר שטרית: אני רוצה לשאול, מר הרמתי, לגבי תכנית מזו"ר ומחשוב בתי החולים של משרד הבריאות.

מאיר שטרית: לפי הנתונים שנאמרו לי, נאמר לי שמזו"ר עלתה עד היום 250 מיליון שקלים.

מאיר שטרית: האמנם?

טל הרמתי: יש פה נציגים בכירים ואני אשמח אם הם יתייחסו.

מיכאל לוריא: מזו"ר עד היום לא עלתה, אני לא רוצה להגיד שקל, כי בטח שלחו איזה מכתב או משהו.

מיכאל לוריא: מזו"ר עוד לא התחיל, הוא תוקצב בתכנית רב שנתית ב-250 מיליון שקל והוא עדיין לא התחיל.

מיכאל לוריא: נמצאים בגיוס של צוות ראשון.

מאיר שטרית: אמר מר הרמתי קודם שאתם הולכים לעשות מחשוב של בתי החולים הממשלתיים עם נמ"ר.

מיכאל לוריא: תכנית מזו"ר היא הרחבה של פרויקט נמ"ר בכל התחום של האי.

מיכאל לוריא: אר.

מיכאל לוריא: פי הקלאסי, אלה המודולים שיש היום במרכב"ה ושצריכים השלמה בבתי החולים.

מיכאל לוריא: נמ"ר זה האי.

מיכאל לוריא: אר.

מיכאל לוריא: פי המקצועי לצרכים של בתי החולים.

מאיר שטרית: המזו"ר תהיה תכנית ניהולית של בתי החולים בלי קשר לעניין של ניהול התיקים של הקליינטים?

מאיר שטרית: של לקוחות?

מיכאל לוריא: בשל הקשר החזק שלו למערכת התפעולית, למערכת ה-SAP התפעולית שזה פרויקט נמ"ר הוחלט בסופו של דבר, אחרי הרבה דיונים, לעשות אותו במנותק לפרויקט מרכב"ה וכפרויקט מזו"ר בעצם.

מיכאל לוריא: אבל מדובר בעצם בהשלמה של מודולים מרכזיים באי.

מיכאל לוריא: אר.

מיכאל לוריא: פי של בתי החולים בתחומים של פיננסי, לוגיסטי, כח אדם וכולי.

מאיר שטרית: וזה נקרא מזו"ר.

טל הרמתי: זה מזו"ר.

טל הרמתי: נמ"ר, לצורך העניין, כשאזרח מתאשפז בבית החולים, כל ניהול התיק שלו, כל ניהול המרפאות, כל ניהול המעבדות, כל ניהול האופרציה של בית החולים, זה נכון להיום נמ"ר.

מאיר שטרית: זה עדיין לא קיים.

טל הרמתי: נמ"ר קיים בעשרה בתי חולים כלליים, עובד, מה שנקרא בועט, הושלם.

טל הרמתי: את כח האדם שלהם מפעילים מערכות אחרות.

טל הרמתי: ופרויקט מזו"ר יופעל בדיוק בלהיכנס---

מאיר שטרית: מתי?

טל הרמתי: אנחנו מאוד מקווים שהשנה.

טל הרמתי: השנה אנחנו נמצאים בתהליך של גיוס מה שנקרא הצוות.

דוד גרשונוביץ: הסקירה של מר טל הרמתי היתה נכונה.

דוד גרשונוביץ: כיום באמת המערכת המקצועית הרפואית בבתי חולים עובדת בנמ"ר וכרגע מיושמת בעשרה בתי חולים והכוונה היא לבנות מה שנקרא תשתית אי.

דוד גרשונוביץ: אר.

דוד גרשונוביץ: פי, כי מערכת נמ"ר גם היא אי.

דוד גרשונוביץ: אר.

דוד גרשונוביץ: פי והכוונה היא באמת לבנות מערכת פיננסית לוגיסטית שתשלים את כל התמונה.

דוד גרשונוביץ: אנחנו נמצאים כרגע בשלב שהוקמו הצוותים המנהלים, הוקמה ועדת היגוי עליונה, הוקמה ועדה מנהלת ואנחנו כרגע בעיצומו של מכרז בשלב של בדיקת הצעות שהתקבלו לצורך בחירת מנהל פרויקט מזו"ר.

מאיר שטרית: בינתיים בתי החולים התחילו בהטמעת פרויקטים אי.

מאיר שטרית: אר.

מאיר שטרית: פי עצמאיים?

דוד גרשונוביץ: לא.

דוד גרשונוביץ: כרגע יש בתי חולים מסוימים שמערכות לוגיסטיות ישנות נמצאות בשלב קריסה.

דוד גרשונוביץ: כל בית חולים כזה לא יכול לקבל החלטה באופן עצמאי ואם הוא משכנע אותנו שמה שנקרא הפעלת מערכת זמנית, יעילה וזולה יותר מאשר מערכת ישנה עם כל מה שכרוך בתחזוקה שלה, אז אנחנו מאפשרים מערכות זמניות בעלויות נמוכות.

מאיר שטרית: מי יעשה את המזו"ר בבתי החולים, מי יבצע?

דוד גרשונוביץ: מי שיבצע זה צוות שיקום במשרד הבריאות, מיישמי SAP שיעבדו תחת הניהול של מנהל הפרויקט, יעשו בלו פרינט, והכוונה היא לעשות את זה בבית חולים אחד.

מאיר שטרית: זאת אומרת שזה לא באמצעות מרכב"ה.

דוד גרשונוביץ: תוך כדי שיתוף פעולה הדוק, מקצועי, של אנשי מרכב"ה, אנשי נציבות, אנשי האוצר והכוונה היא לעשות את זה בבית חולים אחד ואחר כך---

מאיר שטרית: למה בעצם המרכב"ה לא מבצע את זה, אם זה אותו פרויקט?

טל הרמתי: קודם כל זו שאלה מצוינת.

טל הרמתי: מרכב"ה, נכון להיום, הדגש שלו זה התמקדות להכנת אותה מערכת רוחבית שהיא משרדית.

טל הרמתי: הנושא הזה נבחן, בין היתר, לפני שנתיים או שלוש, כשהתקבלה ההחלטה ובאו ואמרו שהתהליך עצמו, ההתמקצעות של מרכב"ה היא לא בניהול בית חולים.

טל הרמתי: זאת אחת הסיבות שהלכנו בסופו של דבר לתהליך שהוא תהליך מופרד.

טל הרמתי: התהליכים הם תהליכים שונים, ניהול המשאב האנושי הוא דומה בפן מסוים, אבל אם אתה מכיר, בבתי חולים יש עובדים שהם עובדי מדינה, יש עובדים שהם עובדים אחרים, עובדי אגודות למיניהן, כך שהניהול עצמו הוא שונה מאשר במדינה ולכן ההצדקה לעשות את זה כפרויקט---

מאיר שטרית: איך מנוהלים בתי חולים של קופות חולים מבחינה פיננסית, כח אדם וכן הלאה?

טל הרמתי: בקופות החולים הגדולות יש אי.

טל הרמתי: אר.

טל הרמתי: פי של SAP שמנהל את קופות החולים.

מאיר שטרית: אז למה לא עושים אותו דבר?

מאיר שטרית: אם אתם כבר עושים את אותה תכנית נמ"ר גם בבתי חולים ממשלתיים, למה לא תעשו אותו דבר גם במערכת הניהולית ולוקחים את כל המערכת כמו שהיא?

טל הרמתי: אנחנו לוקחים, זה בדיוק פרויקט מזו"ר, זה לקחת את מערכת ה-SAP ולהתאים אותה לבתי החולים.

טל הרמתי: זה בדיוק.

מאיר שטרית: לא, הרי יש מערכת לניהול בתי חולים שפועלת בקופות חולים.

טל הרמתי: לא, אין מערכת לניהול...

טל הרמתי: יש פרויקט SAP שהותאם לקופות החולים.

דוד גרשונוביץ: כרגע אם מסתכלים על הבעלות על בתי החולים, אז לממשלה יש 11 בתי חולים ממשלתיים וקופת חולים כללית ואחר כך יש בתי חולים אחרים שהם עצמאים.

דוד גרשונוביץ: בקופת חולים כללית הם כבר עשו מערכת SAP לניהול.

דוד גרשונוביץ: התפיסה שלהם היא תפיסה שונה, ואני לא מכיר את זה עד כדי כך וגם לא רוצה להיכנס לעניין הזה, אבל התפיסה שלהם של הניהול היא קצת תפיסה שונה.

דוד גרשונוביץ: מערכת נמ"ר, שלנו יש, עוד אין בקופת חולים כללית והם עכשיו בוחנים גם כניסה למערכת נמ"ר ובעניין הזה פנו אלינו ואנחנו גם נספק להם ונעביר אליהם את כל מה אנחנו התבשלנו בעניין הזה.

דוד גרשונוביץ: זאת הכוונה.

יהודה קונפורטס: שאלה למר טל הרמתי.

יהודה קונפורטס: השאלה שמופנית לשקף הלפני אחרון בשורה האחרונה שדיברה על הסיכומים.

יהודה קונפורטס: השורה התחתונה דיברה על היעדר די.

יהודה קונפורטס: אר.פי.

יהודה קונפורטס: אני, כאזרח מדינה, מאוד מודאג שמאגר מידע ענק כזה, ריכוזי, במקום אחד, כרגע, בשנת 2010, אין פתרון במקרה אסון, אם חס וחלילה רעידת אדמה.

יהודה קונפורטס: עזוב שביתות, disaster economic planing בסיסי.

מאיר שטרית: איך אתה יודע שאין פתרון לזה?

טל הרמתי: אנחנו, גם כאזרחי מדינה וגם כמי שאחראים על המערכת הזאת, היינו מודאגים באותה מידה ולפיכך הוצאנו כבר לפני שנה וחצי מכרז לנושא של די.

טל הרמתי: אר.פי.

טל הרמתי: מערך מרכב"ה נמצא כבר בתהליך מאוד מתקדם של פרויקט די.

טל הרמתי: אר.פי.

טל הרמתי: לצורך העניין, בפברואר המערך הזה כבר הושלם, שלם, עובד ובייצור.

טל הרמתי: זאת אומרת, כמו שאתה ודאי מכיר מהשאלה שלך, להקים מערך כזה זה פרויקט מורכב, כי אתה מדבר הן על טכנולוגיה שהיא טכנולוגיה מורכבת והן על מהלכים שהם מהלכים ארגוניים שמחייבים נהלים מאוד ברורים של מה קורה במקרה אסון, ומתי עוברים ואיך חוזרים וכל התהליכים האלה, כל התהליכים האלה כבר מאחורינו.

טל הרמתי: מערך די.

טל הרמתי: אר.

טל הרמתי: פי, כשכתבתי שהסיכונים זה שאין די.

טל הרמתי: אר.

טל הרמתי: פי שלם, בתחילת 2009 בשקף הזה היה כתוב שאין מערך די.

טל הרמתי: אר.

טל הרמתי: פי, ועדת ההיגוי קיבלה החלטה אסטרטגית להקים מערך די.

טל הרמתי: אר.

טל הרמתי: פי, המערך הזה כמעט הושלם בימים אלה.

טל הרמתי: במסגרת המתקנים של חברת מאד 1 שזכתה במכרז, קיים כבר כל מערך הטכנולוגי של השרתים, כל תהליכי העבודה כבר קיימים ומוגדרים.

טל הרמתי: בפברואר המערך הזה מושלם ברמת הטרנסקציה הבודדת, זאת אומרת, אם חס וחלילה קורה אסון והמערך המרכזי של המחשבים קורס, משרדי הממשלה שעובדים במערכת המרכב"ה לא מאבדים ולו תנועה אחת כספית שעשו.

טל הרמתי: זאת אומרת, אין ספק שלא משלמים לו, אין גורם תמיכה שלא משלמים לו, אין תהליך שלא מושלם.

טל הרמתי: זה קורה כבר והמערכת הזו כולה מושלמת כבר בחודש פברואר הקרוב.

רוברט טיבייב: איפה השרתים נמצאים פיזית?

טל הרמתי: השרתים של מערך הייצור נמצאים באתר מרכזי בירושלים.

טל הרמתי: אתר הגיבוי של הדי.

טל הרמתי: אר.

טל הרמתי: פי נמצא באתר של חברת מאד 1 שזכתה במכרז, לא רחוק מחיפה.

טל הרמתי: השרתים הנוכחיים נמצאים בירושלים.

מאיר שטרית: אני רוצה להגיע לסיכום הישיבה.

מאיר שטרית: קודם כל אני מודה לסגן החשב הכללי ולמר ראובן כהן על הסקירה הנרחבת לגבי פרויקט המרכב"ה.

מאיר שטרית: אני מוכרח לומר שזה לא נשמע כצעקתה, אני מאוד חששתי, מחומרים שקיבלתי קודם, אמרתי לך, כנראה יש לכם דוברות לא טובה בעניין, מכך שמדברים על כך שמרכב"ה כבר עברה את התקציב שלה, יותר מכפול ממה שתוכנן והמספרים שאני שומע הם שונים לגמרי מהמספרים שמפורסמים בחוצות, וברור שמרכב"ה עוד מלווה בהרבה מאוד בעיות שלא נפתרו.

מאיר שטרית: אני חוזר על ההמלצות שלי מתחילת הדרך.

מאיר שטרית: אני חושב שאתם מוכרחים לפתח כלי שכל שר ומנהל כללי יקבל דוח מנהלים על נייר אחד, לפחות אחת לחודש, שייתן תמונה.

מאיר שטרית: תעשו את זה ממש מודפס שלא נצטרך צפרדע בשביל ללחוץ על המקש.

מאיר שטרית: תדפיסו דוח שיינתן לשר ולמנהל הכללי של המשרד כדי שיהיה להם דוח על מה שקורה במשרד שלהם.

מאיר שטרית: אני חושב שזה ייתן להם אינדיקציה.

רוברט טיבייב: צריך לפרסם אותו.

מאיר שטרית: המטרה שלי היא יותר להביא לידי המנהלים אינפורמציה על המשרד שלהם, כי אחרת אתה מתעורר שר יום אחד ורואה פתאום שכל התקציב לא בוצע, מתחילים לפזר את הכסף כדי לנצל את התקציב לקראת סוף השנה.

מאיר שטרית: אני חושב שכדאי לתת את הדעת על דוח מנהלים שייתן תמונה אמיתית לכל שר על המצב שנמצא במשרד שלו.

מאיר שטרית: זה קל לדעתי לפתח.

טל הרמתי: זה כבר קיים, אבל אנחנו לוקחים את הצעתך בשתי ידיים.

מאיר שטרית: דבר שני, אני בהחלט ממליץ להיכנס כן לשיחה עם ההסתדרות ולנסות להגיע להסכמה כדי שאפשר יהיה להשיק את כל הפעולות שאתם רוצים ומתכננים השנה.

מאיר שטרית: זה לא מצב שאי אפשר לדבר איתם, אני חושב שצריך לדבר עם ההסתדרות ועדיף לעשות את זה בהסכמה ומתוך תיאום עם העובדים מאשר במלחמה.

מאיר שטרית: במלחמה כולם יוצאים ניזוקים, גם העובדים, גם הממשלה, ולפעמים לוקח יותר זמן, ואני בהחלט ממליץ להיכנס להידברות כדי לעשות את זה בצורה יותר מוסכמת, עם פחות בעיות, כי ממה שאני שומע ממר יעקובי, אין להם התנגדות עקרונית להכנסת המרכב"ה בכל המשרדים.

מאיר שטרית: הם דואגים בכל מיני עניינים אחרים שאולי צריך לדאוג להם ולחפש דרך או פתרון.

מאיר שטרית: אם אני יכול לסייע בעניין הזה, אני אשמח לסייע לכם למצוא ביניכם אולי מודוס ויונדי כדי לקדם את הנושא הזה, כי מרכב"ה היא דבר חשוב, חשוב שלמדינה יהיה כלי חשוב ביותר.

מאיר שטרית: אני מוכרח לומר שבסוף הדיון שכשרואים את המרכב"ה ואת כל מערכות המידע האלה, אני תמיד שואל את עצמי איך הממשלה והמדינה התקיימו לפני שהיו מחשבים.

מאיר שטרית: הרי כל המערכות האלה עבדו גם לפני שהיו מחשבים, עבדו, אמנם כתבו בכתב יד והיו פקידים מאוד מסורים, אז ברור שהמחשבים האלה וכל הטכנולוגיה אמורה היתה להקל את החיים של כולנו, לפעמים זה מסבך את החיים של הרבה מאוד אנשים.

מאיר שטרית: האמת היא שזה אמור להקל מאוד מאוד על החיים, זה אמור ליצור מצב שלכולם יהיה יותר נח לעשות עבודה, עבודה יותר יעילה בפחות זמן.

מאיר שטרית: אני חושב שהרעיון הוא שהמחשבים היו צריכים לתת לנו תנופה ומצב של לעשות את העבודה יותר מהר, יותר יעיל ובפחות כאבים שהכל שקוף וברור.

מאיר שטרית: לוקח זמן להגיע לשם, אני מניח, אנחנו עוד לא שם, ואני חושב שאחד הדברים שאנחנו צריכים לעבוד עליו חזק מאוד במרכב"ה, זו ההתרשמות שלי ממשרדים שהייתי בהם, זה הטמעה של המרכב"ה.

מאיר שטרית: אני חושב שצריך לעשות ממש מערכת שלמה של הדרכה בתוך מרכב"ה או ממשל זמין ולהביא לשם את כל האנשים שעוסקים בכך במשרדי הממשלה, לעשות להם ימי השתלמות, ימי עיון, להסביר להם, להדגים להם, להראות להם את התועלות שבתוך המרכב"ה, לשכנע אותם שזה כדאי ללמוד, כי אחת הבעיות כשמישהו מפחד, הוא אומר, 'אני לא רוצה לנגוע בזה בכלל', אז אתה נמצא בתמונה שאף אחד לא רוצה לנגוע ויש לך התנגדות טבעית.

מאיר שטרית: בכלל, אנשים מפחדים משינוי, אלא אם מסבירים אותו.

מאיר שטרית: אם אנשים מבינים את השינוי, הם הרבה פחות מפחדים ממנו.

מאיר שטרית: אם אנשים לא מבינים את השינוי, הם תמיד יהיו נגדו באופן אוטומטי.

מאיר שטרית: אתה מכיר את זה שאנשים התלוננו לקב"ה שיש להם צרות, אז הקדוש ברוך הוא אמר 'אתם צודקים, שכל אחד ייקח את הצרות שלו, יעטוף אותן בצרור, ואתם רואים את המחסן הגדול שם?

מאיר שטרית: שימו את כל הצרורות במחסן'.

מאיר שטרית: כל אחד לקח את הצרות שלו, שם אותן בצרור, הלכו למחסן, מילאו את המחסן בצרורות.

מאיר שטרית: כשכולם גמרו לשים את הצרורות, הקדוש ברוך הוא אמר להם 'עכשיו שכל אחד יילך למחסן וייקח איזה צרור שהוא רוצה', כל אחד הלך ולקח את הצרור שלו, למה?

מאיר שטרית: כי את הצרות שלו הוא מכיר, הוא לא רוצה צרות של אחרים.

מאיר שטרית: אנשים לא רוצים שינויים, ככל שהדבר תלוי בהם, אלא אם הם מבינים שהשינוי הוא לטובה וכשמבינים שהשינוי יסייע להם וכשמבינים שהשינוי בסופו של דבר יביא ברכה.

מאיר שטרית: לכן חלק גדול מהעבודה, כדי להקל על ביצוע המרכב"ה, זה דווקא החלק הזה שנראה כאילו צדדי ושולי ואולי לכאורה אפילו צודק, הממשלה אומרת, אני לא צריכה לשאול את העובדים איך אני מנהלת את העניינים שלי, אבל אני חושב שכן צריכים לשאול את העובדים, זה מקל מאוד על ההליך.

מאיר שטרית: לפעמימ שווה להשקיע בזה מאמץ, המאמץ הזה פותח מה שנקרא דרך חלקה של פעולה שתקל מאוד גם על הכניסה של המרכב"ה וגם על התפעול שלה, ועדיף לעשות את זה בהסכמה מאשר באי הסכמה, במקום להיכנס לוויכוחים מיותרים וויכוחי סרק, עדיף להשקיע בזה את הזמן הדרוש, ואמרתי שאני מוכן בהחלט לסייע, אם יהיה לכם צורך בסיועי, מול ההסתדרות, לנסות להביא איזה שהוא מודוס ויונדי.

מאיר שטרית: בסך הכל אני מברך על הפעולה של המרכב"ה.

מאיר שטרית: כמי שיזם אותה בזמנו, אני שמח לראות את הביצוע שלה, אמנם לא בלוח הזמנים שקבענו ולא בקצב שקבענו, אבל עם כל זאת, עברו מ-2004 ועד היום שש שנים ואני חושב שעדיין זה לא מאוחר, גם אם יעבור עוד זמן, התוצאה הסופית היא חשובה כי בסוף הדרך נקבל כלי שאני מקווה שהוא יהיה יעיל לממשלה, טוב לממשלה ונותן כלים טובים גם לממשלה וגם לאזרח.

מאיר שטרית: תודה רבה לכם ואני נועל את הישיבה.