ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 58, 2009-12-30 09:00

ליה שמטוב: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה הקליטה והתפוצות בנושא: פתרונות דיור לעולים מאתיופיה היוצאים ממרכזי קליטה.

ליה שמטוב: עוד ביוני ביקרתי במרכז קליטה במבשרת ציון, דיברנו על כל מיני נושאים וגם דיברנו על הדיור, והבטחתי לעולים חדשים שפה בישיבת הוועדה אנחנו נדבר על פתרון לדיור.

ליה שמטוב: עד כמה שידוע, ישנם מענקים לעולים חדשים יוצאי אתיופיה, ויש הבדל בין משפחות ובודדים.

ליה שמטוב: אנחנו היום נשמע פה בוועדה מה קורה וכמה זמן מתגוררים במרכזי קליטה עקב זה שלא יכולים לצאת לשכירות או לקנות לעצמם בית.

ליה שמטוב: נשמע את ראובן קוגן ממשרד האוצר.

ראובן קוגן: אני מציע שחביב קצב שהוא ממשרד הקליטה שיאמר מהו המצב הקיים לגבי העולים מאתיופיה, ואם יהיו סוגיות לגבי התקציב הנוסף או עודפי תקציב שצריך לקחת אותו, אז אני אתייחס לזה.

ליה שמטוב: חביב קצב אצלנו פה אורח מאוד מכובד.

חביב קצב: תודה רבה ובוקר טוב.

חביב קצב: היחס שלנו לעולים מאתיופיה שמגיעים ונמצאים במרכז קליטה בנושא הדיור הוא יחס מיוחד.

חביב קצב: זה משפחות העולים שנמצאות במרכזי הקליטה, זה המשפחות היחידות שמקבלות מענק בכלל מכלל הזכאים במדינת ישראל.

חביב קצב: גובה המענק משתנה בהתאם לשנות העלייה שלהם, שנות השהות שלהם בארץ, מספר הנפשות, מקום שרוכשים בו דירה.

חביב קצב: המענק מסתובב בין 350-400 אלף שקלים, יכול להגיע ל-650 אלף שקלים, זה סכום נכבד.

חביב קצב: רשימת היישובים בארץ איפה שהעולים מאתיופיה רוכשים מחולקים ליישובים שבהם יכולים לקבל מענק כזה או מענק אחר, כאשר עד השנה הזאת, פשוט השנה יש שינוי מאחר ותקציב המדינה אושר והופעל ביולי 2009, אז מעבר לשנה הזאת, תקופת השהות של משפחות העולים במרכזי הקליטה עומדת על ממוצע כבין שנה וחצי לשנתיים.

חביב קצב: בגדול, מעט מאוד.

חביב קצב: תוך השנתיים הראשונות רובם רוכשות דירה, חלקן רוכשות בשנה השלישית.

חביב קצב: אחוז המעט ביותר בגלל כל מיני סיבות אישיות של פירודים, גירושים, כל מיני דברים אחרים, מתעכבים ברכישה, שוהים במרכזי קליטה יותר.

חביב קצב: זה לגבי הנושא של משפחות העולים.

חביב קצב: לגבי הנושא של העולים היחידים שנמצאים במרכזי קליטה, גם הם בקבוצה מיוחסת.

חביב קצב: הם זכאים להלוואה ב-281 אלף שקלים כדי שיוכלו לרכוש דירה.

חביב קצב: לעומת זאת, הקשישים, קשישים יחידים וזכויות קשישים הם זכאים בעדיפות לפתרונות דיור מוגן במקבצים, בהוסטלים, איפה שיש מקומות במשרד הקליטה.

חביב קצב: יש עוד משהו שחריג שאנחנו מאפשרים למשפחות עולים מאתיופיה למרכזי קליטה.

חביב קצב: משפחה שרוצה לקנות דירה ביחד עם אבא או עם זוג הורים, יכולים גם כן לקבל מענק יותר מוגדל בסביבות כמעט 100 אלף שקלים - 115 אלף שקלים תוספת על מנת שיוכלו לרכוש דירה ביחד, גם זה סיכום מיוחד לגבי משפחות העולים, וזה על מנת לאפשר למשפחה שרוצה לקחת את האבא או את האמא או זוג ההורים לחיות ביחד - טוב להם וגם טוב לנו מבחינת פתרון.

חביב קצב: בגדול – רק השנה הזאת שנה חריגה של 2009, בדרך כלל אנחנו מממשים בין 600 ל-700 מענקים לשנה, זה הקצב, זה קצב סביר.

חביב קצב: אנחנו מלווים את הנושא עם המון הדרכה וליווי את משפחות העולים ברכישת דירה, אבל בסיכומו של דבר העולה הוא מחליט איפה לרכוש את הדירה.

חביב קצב: העולה הוא מחליט איזה דירה לקנות, והעולה כל זמן שעונה על התנאים, אנחנו מאפשרים לו ומאשרים לו את המענק.

חביב קצב: תמונת המצב היא מאוד טובה ביחס לפינוי במרכזי הקליטה, קצב הפינוי של משפחות העולים במרכזי קליטה – אמרתי, יש קצת שינוי בשנה האחרונה, ומעבר לזה קצב הפינוי הוא טוב, הוא אפילו ברמה מאוד סבירה.

חביב קצב: אנחנו כמעט מממשים את כל התקציב שעומד לרשותנו, והיה ויישאר לנו תקציב, לדוגמה, השנה יישאר לנו קצת תקציב, אנחנו נקבל אותו גם בשנה הבאה במסגרת עודפים, גם אם זה עודפים לא מחוייבים נקבל אותו להמשך.

חביב קצב: המטרה שלנו לאפשר כמה שיותר מהר למשפחת העולים לרכוש דירה ולעבור לדירה שלה.

חביב קצב: אנחנו מאמינים שתקופת השהות במרכזי הקליטה שבה העולה מקבל את כל הטיפול מהתחלה עד הסוף, כולל האולפן, כולל הגיור, כולל התהליך של סדנאות, של הכשרה, של העשרה, של כל מיני דברים כאלה, שנה וחצי עד שנתיים, זו תקופה סבירה, אבל מה שלא יהיה – העולה יכול לחיות את חייו העצמאיים רק כשהוא עובר לדירה, דירה עצמאית שלו שהוא משתלב בקהילה והוא מתחיל את חייו, בגלל זה מטרתנו לאפשר להם כמה שיותר מהר לרכוש דירה ולעזוב את מרכז הקליטה.

חביב קצב: זה הפתיח.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: אז אם כל כך טוב, אז מה רע?

שלמה מולה: אני רוצה לשאול את חביב.

שלמה מולה: היום יש משפחה שרוצה לקנות דירה, יש לך מגבלה תקציבית?

חביב קצב: לא.

שלמה מולה: כרגע לא דיברתי על בודדים.

חביב קצב: מדובר על משפחת עולים.

חביב קצב: השוני הוא בזה - גובה המענקים מתחלק לשני חלקים.

חביב קצב: יש גובה המענקים הקיימים שאנחנו קוראים להם, ויש גובה מענקים בתוספת 40% ביישובים בשכונות חזקות, איפה שאין יוצאי אתיופיה.

שלמה מולה: במסגרת תכנית חומש?

חביב קצב: זה במסגרת תכנית החומש.

חביב קצב: במסגרת תכנית החומש אנחנו עובדים על מענקים מוגדלים על מכסה שנתית שעמדה בין 200 ל-250 חוזים תלוי בשנים.

חביב קצב: בשנת 2008 היה 200, שנת 2009 250 חוזים.

שלמה מולה: מיצית את התקציב ל-2009 על החוזים או שעוד לא מיצית.

חביב קצב: עוד לא מיציתי, בגלל תקופת הביצוע של - - -

שלמה מולה: זאת אומרת, משפחות העולים שלא יכולים לקבל את התוספת בתכנית החומש אתה יודע שהם לא קונים בגלל שמחירי הדירות עלו, בפועל המשפחות לא מסוגלות להגיע לדירה.

חביב קצב: לא, זה לא היה כך.

חביב קצב: ההפעלה של 40% מופעלת בשיטת פינצטה.

חביב קצב: כי אם תגיד לכולם, תלכו להביא חוזים, כולם יביאו חוזים ולא יקבלו כסף, יהיה להם עוגמת נפש, הוצאות והפסדים כספיים.

שלמה מולה: אם כך, בהחלט יש לך מגבלה.

חביב קצב: אמרתי, יש מכסה.

חביב קצב: לעומת זה, עשרות משפחות רכשו דירות ביישובים שלכאורה היו זכאים למענק מוגדל ולא היו צריכים את המענק המוגדל, כי בדרך כלל מקבלים 99% על מחיר הדירה, ומחיר הדירה שהם רכשו נותן להם מענה.

שלמה מולה: הם הלכו לקנות בשכונות במצוקה.

חביב קצב: הגדרת שכונות מצוקה זו הגדרה מאוד סובייקטיבית.

חביב קצב: אני יכול להגיד לך, במקומות שהם רוכשים זה לא שכונות במצוקה.

חביב קצב: כי בשכונות מצוקה איפה שרכשו, אנחנו סגרנו אותם, הם לא יכולים לקבל מענקים ביישובים האלה.

חביב קצב: יותר מזה, אנחנו ירדנו לרזולוציה של רחובות.

חביב קצב: אנחנו סגרנו רחובות, סגרנו שכונות, סגרנו יישובים.

חביב קצב: איפה שהיתה מצוקה, איפה שאתה מסתובב, אחוז העולים מאתיופיה באותו רחוב מעל 10%, מעל 9% סגרנו את הרחוב הזה למענק.

חביב קצב: מי שירצה לקנות יקנה בהלוואה.

חביב קצב: זאת אומרת, אנחנו כן נתנו מענה.

חביב קצב: אנחנו יישמנו, כמעט הדבר שייושם במלואו בתכנית החומש על פי החלטת ממשלה, זה נושא מענקי הדיור.

חביב קצב: אנחנו יישמנו כהילכתו, ככתבו וכלשונו על פי החלטת ממשלה.

חביב קצב: חילקנו את הארץ לשלושה חלקים, שכונות, רחובות, יישובים שהעולים מאתיופיה לא יכולים לקבל מענקים, יכולים לקבל רק הלוואות.

חביב קצב: שכונות, רחובות יישובים שיכולים לקבל רק מענקים קיימים.

חביב קצב: שכונות רחובות ויישובים שיכולים לקבל מענקים מוגדלים, היינו תוספת 40%.

שלמה מולה: אנחנו נכנסים לתוך 2010, אנחנו יודעים שהעלייה הולכת להתחדש, בעזרת השם בעוד שבוע יגיעו 250 עולים ויימשך הלאה.

שלמה מולה: השאלה שלי, האם ב-2010 התקציב העומד לרשותך הוא עם פוטנציאל המימוש שלו יכול להיות בר ביצוע?

חביב קצב: בהצעת מחליטים שהולכת להיות לממשלה בנושא של המשך העלייה מאתיופיה, או המשך בדיקת הזכאות, ביקשנו לכתוב דבר מאוד פשוט, צוות משותף לנו, לשיכון ולאוצר יקבע גם את הקצב וגם את התקציב הנוסף.

שלמה מולה: קצב העלייה?

ליה שמטוב: דרך אגב, עדיין לא אישרו.

ליה שמטוב: עדיין לא היתה החלטה, זה רק ביום ראשון עולה - - -

30095: גם זה לא קשור לאלה שמגיעים - - -

ליה שמטוב: מוקדם לדבר.

חביב קצב: זה לא קשור, אבל צריך להבין - שלמה שאל על העתיד.

חביב קצב: התקציב שלנו מאפשר לנו - הרי כידוע לנו, כשאושרה תכנית החומש, אושרה בידיעה שתהליך המשך העלייה מאתיופיה הסתיים, והוא הסתיים לפני שנה וחצי.

חביב קצב: בהתאם לזה תקצבו את התקציב, ובהתאם לזה קבעו מכסה שנת 2008-2011.

שלמה מולה: אם התכנית היא תכנית חומש, זאת אומרת כל שנה צריך להיות תוספת תקציב.

חביב קצב: אבל לקיים, זה ההבדל.

שלמה מולה: אני מבין שתכנית חומש זה לחמש שנים.

שלמה מולה: הרי בשנה שעברה כפי שידוע לך גם בגלל התערבות של בג"צ, בגלל החלטת ממשלת אולמרט היה צריך לבדוק 3,000.

שלמה מולה: מחציתם לפחות היו צריכים להגיע עד עכשיו.

שלמה מולה: הממשלה התמהמה, לא ביצעה את ההחלטה הזאת.

שלמה מולה: פירושו של עניין, ב-2010, נניח תיאורתית אני מקווה יותר 3,000.

שלמה מולה: אני שואל האם יש לך פתרון ל-3000 איש.

חביב קצב: אני אענה תשובה ברורה ביותר.

חביב קצב: ל-3,000 העתידיים אנחנו לא מתוקצבים.

חביב קצב: לכל אלה הקיימים במרכזי הקליטה, אנחנו מתוקצבים.

חביב קצב: אבל שתיפול החלטת ממשלה ביום ראשון הקרוב, או באחד מימי ראשון הקרובים, אני מניח שתיפול שם החלטה שגם הנושא יתוקצב, כי זה לא רק נושא מענקי דיור, זה גם כן נושא של הטיפול במרכזי קליטה.

חביב קצב: אבל אני רוצה להגיד, לא סתם דיברתי על קצב.

חביב קצב: כי אם יגיע בקצב סביר, אנחנו לא צריכים לשכור עוד מרכזי קליטה.

חביב קצב: אנחנו נוכל לעבוד בשיטה שאנשים יפנו, יקנו דירות, יפנו את הדירות שלהם ויקלטו אחרים במקומם ולא צריך לשכור עוד מרכזי קליטה.

חביב קצב: זה הסיבה שדיברתי על הקצב.

חביב קצב: אבל נושא של התקציב, אני מניח שאנחנו נקיים דיון עם אגף התקציבים גם ביחד עם משרד השיכון, נראה מה קיים, מה חסר, באותה רגע שתיפול החלטת ממשלה, אני מניח החלטת ממשלה מחייבת גם תקציב בהתאם, השלמת תקציב.

חביב קצב: תכנית החומש התייחסה לאנשים הקיימים, ולאנשים הקיימים יש תקציב מלא, יש מכסה מאורגנת מסודרת שעד סוף 2012-2013 אנחנו מפנים את כל מרכזי הקליטה, ונותנים מענה לכל אותם אנשים שנמצאים במרכזי הקליטה.

שלמה מולה: אני יודע שסגרתם מספר מרכזי קליטה.

שלמה מולה: כמה מיטות יש לכם, כולל מיטות של הסוכנות שהם מחוייבים לתת למשרד הקליטה.

שלמה מולה: כמה יש לך היום, מתוכם כמה הם ריקים, ומתוך הקיימים כמה צפויים לעזוב את מרכזי הקליטה?

חביב קצב: בערך כ-1,500 מיטות פנויות.

חביב קצב: אנחנו צפויים עד אוגוסט 2010 שיפנו לנו עוד 1,000 מיטות, עקב זה שאנשים רכשו.

חביב קצב: אני מדבר על אוגוסט 2010, זה אחרי סיום שנת הלימודים, על מנת שילד לא יפסיק את הלימודים שלו באמצע.

חביב קצב: אנחנו השנה סגרנו 4 מרכזי קליטה.

חביב קצב: הנתונים שאני אומר לאחר סגירת 4 מרכזי קליטה.

חביב קצב: יש לי היום בסביבות 4,800 מיטות, משהו כזה.

שלמה מולה: כולל המיטות של הסוכנות?

חביב קצב: כולל המיטות של הסוכנות שחלקם נסגרו, לא נשארו 2,000 מיטות.

חביב קצב: שלמה, אתה צריך לדעת, אתה זוכר, בראשית הדרך אנחנו היינו עם קיבולת בין 8,500 ל-9,000 מיטות.

חביב קצב: כבר לא צריך את זה, ולא אומר סתם, אני השנה סגרתי 4 מרכזי קליטה, כי לא צריך, חבל על הכסף, את הכסף הזה אנחנו מנצלים ליעדים אחרים לטובת העולים.

שלמה מולה: כמה יחידים וזוגות קיימים ותיקים שאין להם מענק, אין להם דיור, או שהיה להם הצעה לשכירות ולא עוזבים.

שלמה מולה: אני רוצה לדעת כמה זמן הותיק ביותר, כמה זמן הבודד החדש ביותר.

חביב קצב: הבודד החדש היה באוקטובר.

חביב קצב: הגיעו 28-30 יחידים אחרי החגים, עדיין בראשית הדר.

שלמה מולה: מעל שנה וחצי, כמה בודדים מתוך 4,700?

חביב קצב: אני לא יודע לתת לך התפלגות כזאת, אני יכול לומר מה המסגרת.

חביב קצב: מדובר על פלוס מינוס בין 900 ל-1,000 יחידים וקשישים, שהם חלקם נמצאים בשנת 2003.

חביב קצב: 2003 זה התקופה שהתקבלה החלטת ממשלה והחלטת כנסת על ביטול כלל המענקים לכלל עם ישראל, כלל הזכאים.

חביב קצב: אז הצלחנו לתת רק למשפחות העולים.

שלמה מולה: זאת אוכלוסייה שאין לה צפי פינוי.

שלמה מולה: בפועל, אם אתה צריך להגדיל את קצבת העלייה, יש משהו בסביבות 3,800, 3,900 בתפוסה בלבד.

חביב קצב: יש לי 2,500 מיטות פנויות.

שלמה מולה: אם דיברת על 4,700 בסך הכל.

חביב קצב: 4,500 מאוכלס.

חביב קצב: פלוס עוד 1,500, אמור להתפנות אצלי עד אוגוסט 2010 עוד כ-1,000 מיטות.

חביב קצב: הסינכרון בין קצב העלייה לבין הפינוי היום הוא בסדר שמאפשר לנו לקלוט את כל אותם אנשים שמגיעים.

שלמה מולה: כמעט שנה לא היתה עלייה.

חביב קצב: 500 איש יגיעו בינואר פברואר עד 600 איש.

חביב קצב: את ה-600 איש שמגיעים אין לנו בעיה לקלוט אותם.

חביב קצב: לכאורה, עד אוגוסט 2010, גם אם יגיעו 2000 נוכל לתת להם מענה.

חביב קצב: אני מניח שלא יעלו יותר מ-2,000.

חביב קצב: יש בדיקת זכאות, ואנחנו יודעים.

חביב קצב: איך אומרים – לך לא צריך להגיד את זה.

שלמה מולה: תודה.

ליה שמטוב: תודה.

ראובן קוגן: חביב פירט פירוט רב את כל הדברים שניתנים היום, ואת המצב כפי שהוא נקבע בהתאם לכללים של משרד השיכון, אחרי כל החלטות הממשלה ואישורי התקציב שנעשו בכנסת.

ראובן קוגן: כל הדברים שסוכמו עד היום, כולל תכנית חומש, דברים שמתוקצבים בתקציב 2010, כמובן 2009 דברים שכבר נעשו.

ראובן קוגן: אם הדיון הוא הדיון על החלטת ממשלה שאמורה להגיע ביום ראשון לממשלה, זה מוקדם מדי, ולכן צריך להכיר בסוגייה הזאת.

ראובן קוגן: כל הדברים שסוכמו הם מתוקצבים ואין שם בעיה של תקציב, הממשלה מחוייבת למה שהחליטה והמשרדים למה שהם סיכמו.

ראובן קוגן: ככל שיהיו דברים חדשים, צריך להתמודד עם הדברים החדשים, גם בהיבט התקציבי גם בהיבט הנהלי.

שלמה מולה: מה דעתכם לחזור ל-2003, הרי כמו שאנחנו יודעים יש 1,000 בודדים או זוגות קשישים.

שלמה מולה: הרי הם יושבים במרכז הקליטה, זה עולה לכם כסף, אתם לא גובים מהם שכר דירה מלא, גם אין אפשרות לגבות מהם.

שלמה מולה: מה דעתך שהאוצר יזום מתן מענק מיוחד כמו שהיה ב-2003 - אתה לא היית בטוח באתר הקראוונים, חביב זוכר, ללכת לתקופה מוגבלת כדי לאפשר לאנשים האלה לקבל את המענקים לעזוב את מרכזי הקליטה.

שלמה מולה: מה שיקרה לכם זה בהנחה ש-8,700 יגיעו, זאת אומרת, יש לך פה אלף אנשים שמחזיקים לך מיטות מיותרות.

שלמה מולה: השאלה אם אתם באוצר – אני מכיר את משרד הקליטה.

שלמה מולה: אני מסתכל בחלק הכלכלי, בכדאיות הכלכלית של הסיפור.

שלמה מולה: האם זה לא שווה לתת מענק לאנשים האלה שיעזבו את מרכזי הקליטה?

ראובן קוגן: אני אישית לא התמודדתי עם השאלה הזאת האם מרחיבים את המענקים.

ראובן קוגן: ככלל, ההרחבה הזאת היא הרחבה בעייתית.

שלמה מולה: איך מנסים לפתור את הבעיה של הבודדים במרכזי קליטה?

שלמה מולה: מה הפתרון שאתם מציעים?

ראובן קוגן: יש פתרון לבודדים והוא בדמות הלוואה.

ראובן קוגן: מקבלים הלוואות מתקציב המדינה על 280 אלף שקלים.

ליה שמטוב: לא משנה הגילאים?

ראובן קוגן: לא משנה.

אשר סיום: מה אחוז הריבית?

ראובן קוגן: 4% ריבית קבועה, זה המענה שניתן כיום.

שלמה מולה: בלי מענק.

ראובן קוגן: במקום המענק, הם מקבלים את ההלוואה של 280 אלף שקלים ליחידת דיור, לחוזה, זה כרגע פתרון שנבחר.

שלמה מולה: כמה הלכו עם הפתרון הזה?

שלמה מולה: כמה קנו בפתרון הזה?

ראובן קוגן: אולי אחד.

ליה שמטוב: בודדים.

שלמה מולה: כמעט עד אפס.

שלמה מולה: אולי אחד – צדיק בסדום.

ליה שמטוב: בודדים עוזבים את מרכזי הקליטה?

ראובן קוגן: לא.

ראובן קוגן: הסוגייה יותר מורכבת מבחינת רכישת הדירות, מאחר וגם הלואה בתוספת המענק גם למשפחות הם בכלל לא מספיקות לרכישת הדירה, אז בכל זאת, אנשים הולכים ומקבלים את השלמת ההלוואות בבנקים, ואז נכנסים כל השיקולים של החזר הלוואות הבנקאיות, לכן העסק הוא יותר מורכב מאשר לבוא ולהגיד, אם זה יהיה כך אז כולם יילכו, ואם זה לא יהיה כך אז כולם יישארו.

ראובן קוגן: בזמנו ההחלטה להחיל את המענקים רק על המשפחות נבע מאילוצים תקציביים שלצערי עדיין קיימים, לכן אני כרגע לא רואה איזשהו פתרון בהיבט הזה.

ראובן קוגן: קשה לבוא ולהגיד שדווקא המענק יפתור את הבעיה, כי היום אנחנו מתמודדים גם עם בעיות כאלה, שלפעמים לאוכלוסייה אתיופית שמקבלים את המענקים האלה, גם הם מתקשים לקבל הלוואות משלימות בבנקים, וגם יש בעיה וצריך לפתור אולי גם אותה.

ליה שמטוב: הם מקבלים 99%?

חביב קצב: מאיקס כסף, מתקרה מסויימת.

ראובן קוגן: מכיוון שזה תלוי בהרבה גורמים כולל מחירים בשוק הדיור, המיקום, ועוד אלף ואחד פרמטרים שונים משוק הנד"לן, אז קשה להצביע על נקודה למה זה יפתור את הבעיה.

שלמה מולה: אני יכול להגיד לך מהנסיון שלי, גם בתפקידי הקודם.

שלמה מולה: בדיוק מה שאתה אומר, היו דיונים שבהם השתתפתי, כשהיו בודדים באתרי קראוונים, היה בדיוק אותו ויכוח.

שלמה מולה: ברגע שהאוצר הניף את הכפפה, אני לא אומר שהאוצר צריך לפתוח את המענקים האלה לכל הזמן.

שלמה מולה: ברגע שתיחמו את זה לתקופה מסויימת, שלושה חודשים, ארבעה חודשים, הקציבו את זה, הבודדים יצאו, תאמין לי זו היתה לברכה.

שלמה מולה: אני אומר לך, אם יש כאלה שמ-2003 נמצאים במרכז קליטה מבשרת ציון, יכול להיות שיש 100, 200 בודדים, מבחינת המיטות, התפוסה שלהם זה לא כדאי לכם, לא כדאי לכם כלכלית.

שלמה מולה: אני לא באתי ואמרתי תתנו עכשיו לבודדים יוצאי אתיופיה שמסתובבים וכן הלאה.

שלמה מולה: עובדה היא במסגרת תכנית החומש, כול המעורבים יעידו שהלכתם על תכנית של זוגות הצעירים הותיקים יותר להציע להם את המשכנתאות האלה המועדפות בריבית וכן הלאה, אני ידעתי שלא יילך, לא הלך.

שלמה מולה: זאת אומרת, אני אומר לכם, כדאי, כדאי.

שלמה מולה: ברור לכולם שהעלייה תתחדש, לא יעזור שום דבר לאף אחד.

שלמה מולה: ואני אומר לך בגלל שזה מה שהולך להיות, ואני חושב שזה שהבודדים במרכזי הקליטה לא משתלם לכם כלכלית.

שלמה מולה: תחשבו על זה אולי תקיימו דיון.

ליה שמטוב: בודדים מקבלים שכר דירה?

ליה שמטוב: הם מקבלים משהו מוגדל, או כמו שבודד?

חביב קצב: היתה תכנית שהם יקבלו מוגדל, אבל אין מימושים.

ליה שמטוב: וזה גם לשלוש שנים?

חביב קצב: לחמש שנים, אבל אין מימושים, אז בתכנית הקודמת אין מימושים.

חביב קצב: מדובר בחלקם – חלקם לא עובדים, חלקם מבוגרים שלא עובדים בגיל 45, 50, 55 שהם קשיי השמה, אבל חלקם צעירים עובדים ומתפרנסים.

שלמה מולה: יש מלאי פתרונות דיור לציבוריים.

חביב קצב: אין מלאי.

שלמה מולה: בקיצור, הם תקועים.

שלמה מולה: אי אפשר להשלים עם מצוקה כזאת שהם תקועים.

שלמה מולה: אין דיור ציבורי זה ברור לנו, גם יש תור ארוך.

חביב קצב: במקרים חריגים בלי להיכנס לפרטים, אנחנו כן מאשרים זכאות לדיור ציבורי, ככלל לא מאשרים.

אווק מרו: יש לנו ארבע בעיות חשובות.

אווק מרו: הבעיה הראשונה – כפי שאתם יודעים הדירות יקרות יותר מדי.

אווק מרו: אני הגעתי ממרכז קליטה מבשרת ציון.

אווק מרו: אני משפחה - אשה פלוס ילד.

אווק מרו: לגבי המשכנתא מ-3-6 נפשות – עולה 377 אלף שקלים עד 800 אלף שקלים, בכל המקומות.

שלמה מולה: סליחה, אתה עובד?

אווק מרו: כן, אני עובד.

שלמה מולה: כמה זמן אתה בארץ?

אווק מרו: במשך שש שנים.

שלמה מולה: למה לא קנית לפני שנתיים?

אווק מרו: הייתי בודד.

שלמה מולה: לפני כמה זמן התחתנת?

שלמה מולה: ולפני זה מהו הסכום שהיה מגיע לך מענק?

אווק מרו: לפני שנתיים, ב-2008 אישרו, אבל אמרו לי יש לך אישור?

שלמה מולה: אשתך עולה חדשה?

אווק מרו: כן.

אווק מרו: גם היא ממרכז קליטה.

שלמה מולה: זאת אומרת, הוא נכנס לקטיגוריה של ותיק שלא יכול לקבל את המענק מהמדורגים.

חביב קצב: נכנס לקטיגוריה של משפחה שנמצאת מעל 4 שנים.

אווק מרו: משפחה בעלת שלושה נפשות יש לה 377 אלף שקלים, בסכום זה היא צריכה לקנות 3-4 חדרים.

אווק מרו: כאמור, כפי שאמרתי דירה בעלת שלושה חדרים עולה בין 750-800 אלף שקלים.

אווק מרו: למשל במעלה אדומים ובכל העיר, אנחנו חייבים לחסוך מחוץ למשכנתא יותר מ-400 אלף שקלים.

אווק מרו: למשל, יש עוד משפחה שהיא מעל 6 נפשות, המשכנתא שלה כמעט 400 אלף שקלים.

אווק מרו: המשפחה הזאת צריכה לקנות יותר מ-4-5 חדרים.

אווק מרו: בזמן הזה דירה כזאת עולה יותר מ-800-900 אלף שקלים.

אווק מרו: גם משפחה זו צריכה לחסוך יותר מ-400 אלף שקלים.

אווק מרו: אי אפשר להתמודד עם הסכום הזה.

ליה שמטוב: בסדר, אתם התרגלתם פה בירושלים, במבשרת ציון.

ליה שמטוב: אבל ישראל זה לא רק ירושלים ולא רק רחובות, ולא רק גדרה.

ליה שמטוב: כשקונים דירה, זה לא לכל החיים, אפשר לעבור לדירה יותר גדולה, אפשר לקנות דירה יותר קטנה ואחר כך לעבור.

ליה שמטוב: אולי המשפחה בעזרת השם תגדל, אבל - - -

דןד מהרט: מילת הבהרה, העולים לא יכולים לקנות את הבתים שלהם בכל עיר במדינת ישראל.

דןד מהרט: הם יכולים לקנות רק ביישובים מסויימים, בדרך כלל ביישובים שהם רשאים לקנות המחירים הם מאוד גבוהים.

דןד מהרט: אין דבר כזה ב-400 אלף שקלים לקנות דירה בת 3 חדרים.

אווק מרו: הבעיה השנייה, שאנחנו יושבים במרכז קליטה רצוף שנתיים בלימודים.

אווק מרו: בתוך שנתיים אם אנחנו לא קונים את הדירה, מורידים לנו 20 אלף שקלים מהמשכנתא הזאת.

אווק מרו: אנחנו עוד לא יצאנו לעבודה, עוד לא יצאנו ממרכז הקליטה, אז אומרים לנו יירד לכם 20 אלף שקלים ירד מהמשכנתא.

ליה שמטוב: רוצים שאתם תצאו יותר מהר.

אווק מרו: אבל אנחנו עוד לא התקדמנו שנתיים, מושכים אותנו בלימודים שנתיים.

אווק מרו: מה זה, שיתנו לנו כמו לעולים אחרים, למשל 3-4 חודשים שנלמד באולפן, שנתקדם בעבודה, אז שיגידו לנו.

אווק מרו: אבל שנתיים משאירים אותנו בלימודים, ואחר כך מורידים מהסכום 20 אלף שקלים.

אווק מרו: בשנה השלישית, עוד לא קנינו אז יש לנו עוד 20 אלף שקלים.

אווק מרו: שימו לב, בתוך שלוש שנים – במשך שנתיים יש לנו לימודים, בשנה השלישית יש לנו רק 4 חודשים לקנות את הדירות.

אווק מרו: בשנה יש לנו חודשיים, 10 חודשים סוגרים אין משכנתא אין כלום, אין מה לקנות ואין מה לראות את הדירות.

אווק מרו: בתוך חודשיים כל העולים צריכים לרוץ, אחרת יורידו לנו 20 אלף שקלים.

אווק מרו: עליתי ב-2003 , עד 2007 הייתי רווק, התחתנתי, ויש לי ילד.

ליה שמטוב: הכרת את אשתך במרכז קליטה?

אווק מרו: לא פה במרכז קליטה.

אווק מרו: בקיצור, היא עולה חדשה.

שלמה מולה: אני רוצה לשאול את חביב.

שלמה מולה: למה לא לתת להם כמו יחסית חדשים?

שלמה מולה: למרות שהיו ותיקים למה לא לתת להם כמו יחסית חדשים?

חביב קצב: לא, כי הוא שוהה בארץ, בארץ זו תקופת שהייה זה לא משנה.

שלמה מולה: בסדר, תקופת שהייה, אבל הוא היה בודד.

שלמה מולה: זאת אומרת, לא היה לו אפשרות לצאת ממרכז קליטה, אבל הוא התחתן.

חביב קצב: הרי הוא לא ישב כל היום, הוא עבד, השתכר, חסך כסף.

חביב קצב: המטרה שלנו מאוד ברורה ואתה יודע את זה.

חביב קצב: אין שום קשר בין הלימודים לבין רכישת דירה וכולנו יודעים את זה.

חביב קצב: למעלה מ-80% ממשפחות העולים רוכשות בשנתיים הראשונות לשהייה שלהם בארץ וכולם לומדים, אז אין שום קשר.

חביב קצב: מדובר פה במקרה של אדם שהיה בודד, יחיד.

שלמה מולה: אבל הם לא אחוזים גבוהים.

חביב קצב: גם לאשר לו זכאות של מענק דיור כמשפחה לשנה רביעית זה חריג.

חביב קצב: הוא קיבל את החריגה שלו, הוא קיבל אישור חריג.

אווק מרו: אני עליתי מ-2003, הם מושכים אותי מ-2003.

אווק מרו: אבל זו לא הבעיה שלי, לא היה לי אישור, לא היה לי כלום.

אווק מרו: במקום לצאת ממרכז קליטה התחתנתי, אז שיתנו לי מ-2008.

אווק מרו: יש הרבה בודדים שמתחתנים אבל לא מתקדמים מושכים אותם.

שלמה מולה: כמה יש כאלה לפי דעתך?

אווק מרו: יש מלא.

אווק מרו: במרכז קליטה לפחות במבשרת אני מכיר 5 בודדים והתחתנו.

חביב קצב: כמה מהם שהנשים שלהם חוקיות, יש להם מעמד עולה.

חביב קצב: למה הם נכנסו למרכז הקליטה בצורה חוקית, לא פלשו לדירות.

חביב קצב: הרבה שאלות מורכבות.

חביב קצב: אבל בוא נשאל את עצמנו שאלה.

חביב קצב: בן אדם שנמצא שש שנים בארץ, עובד, כמה חסך כסף, במרכז הקליטה כמה עולה לו 100 שקלים לחודש?

אשר סיום: אני רוצה לדבר על סוגיית היחידים שעם הזמן הופכים להיות לבודדים.

אשר סיום: יחיד, בודד יש לזה קונטציה של - - -

חביב קצב: אתה יודע כמה יש משפחות שהם בודדים.

אשר סיום: יש פה ליתר דיוק 967 יחידים.

אשר סיום: אני מדבר על יחידים שהגיעו רווקים למרכזי קליטה, אנשים שתוך כדי השהייה שלהם במרכזי קליטה החליטו לפרק את חבילת המשפחה והפכו להיות גרושים, והם בקטיגוריה של בודדים מבחינת הזכאות שלהם למיטב ידיעתי, אלא אם כן יפתיעו אותי.

אשר סיום: התכנית המוצעת להם מבחינת הדיור במרכזי הקליטה היום מבחינת האוצר, מבחינת מרכז הקליטה - 281 אלף שקלים שזו הלוואה ב-4% ריבית.

אשר סיום: היום בבנקים, דרך אגב, אפשר לקבל בהרבה פחות מ-4% ריבית, אני רכשתי דירה לא מזמן.

אשר סיום: זאת אומרת, ההצעה הזאת היא רחוקה מלהיות אטרקטיבית, עובדה שלא מיישמים אותה, עובדה שלא מנצלים אותה, לא מנצלים אותה לא כי הם לא רוצים, כי זה קשה, לא ניתן ליישם את זה, בוא נהיה ריאליים, בוא נהיה מציאותיים.

אשר סיום: מה שנוצר היום, מכיוון שגם מרכזי הקליטה המיקום שלהם זה באזור תל אביב, איפה שיש להם מקומות להתפרנס, הם נמצאים במקומות שהסיכוי להתפרנס שם הוא סיכוי לא גבוה, הם בוחרים ללכת לאילת, לירושלים או לכל מקום אחר על מנת לעבוד ובתקופה שהם עובדים הם משלמים שכר דירה.

שלמה מולה: אם לאילת, אז מה אתה עושה עם הדירות?

אשר סיום: יפה, אז אנחנו הופכים להיות וירטואליים.

אשר סיום: תראה מה שקורה ליחיד או לבודד שנמצא בתהליך קליטה.

אשר סיום: הוא לא רואה התחלה, אמצע, סוף.

אשר סיום: הוא רואה התחלה, הוא לא רואה סוף, הוא לא רואה איזשהו אור בקצה המנהרה.

שלמה מולה: אתה שומע מה שאתה אומר.

שלמה מולה: אתה הופך להיות מרכז קליטה "וירטואלית", זה לא נשמע טוב.

אשר סיום: אני כרגע מדבר על הבודדים, על היחידים.

חביב קצב: אתם בסוכנות שצריך לפנות אותם מייד - העמדה שלכם, שהיחידים האלה מקומם לא במרכזי הקליטה.

חביב קצב: ההנהלה שלך באה אליי כל יום ואומרת, חביב, תוציא הוראות פינוי תפנה אותם, אז זו ההנהלה שלך שאומרת.

חביב קצב: סליחה, אני מכבד אותך ואתה יודע את זה, אבל הנקודה מאוד ברורה.

חביב קצב: יושבים אנשים שהיו צריכים לפנות את מרכזי הקליטה.

חביב קצב: תקופת השהות במרכזי קליטה נאמדת בין שנה וחצי לשנתיים.

חביב קצב: אחרי שנתיים, אין להם מה לעשות במרכזי קליטה.

חביב קצב: זה שמשאירים אותם במרכזי קליטה, מתוך, איך אומרים, נקרא לזה לארג'יות כזאת לצורך הדיון, כי אין לנו שום מטרה, אנחנו רוצים לעזור להם.

חביב קצב: אנחנו יודעים שהרבה מאוד מהיחידים לא נמצאים פיזית במרכזי הקליטה.

חביב קצב: מחזיקים את המיטה והדלת נעולה והם נמצאים במקום אחר, עובדים במקום אחר.

חביב קצב: אם אתה רוצה שניכנס לדיון לעומק על וירטואלי, לא וירטואלי, זה נושא מאוד מורכב ובעייתי, לא הייתי מציע שניכנס אליו כרגע.

חביב קצב: יש פה מדיניות ברורה שאומרת - המענקים שבוטלו למשפחות עולים.

חביב קצב: על כל מענק שניתן למשפחה - ממוצע 4 משפחה נפשות, זאת אומרת, על כל מענק, קודם כל לתת ליחיד, מקבלים 4 נפשות פתרון, זה הכל, זה נושא של תקציב, זה נושא של מסגרת תקציב.

חביב קצב: לא שאני מביע דעה פה בעד או נגד, אני פשוט מסביר.

חביב קצב: כשיש מצוקה תקציבית, כשיש מסגרת תקציב, אתה צריך לנצל את התקציב ניצול אופטימלי לטובת אותה אוכלוסייה שאתה משרת, ולטובת אותה אוכלוסייה שאנחנו משרתים.

חביב קצב: מדובר במשפחות שהן בונות את החיים שלהן בארץ.

חביב קצב: לא שאני מזלזל ביחידים חלילה, חס וחלילה.

חביב קצב: אני חושב שצריך לשבת על זה, אמרנו שנשב עם האוצר על זה ונקיים דיון.

חביב קצב: גם כשמציגים, צריך להציג את התמונה במכלול כי זה חשוב וזה שונה.

אשר סיום: אני משתדל להציג את זה ברמה עובדתית.

אשר סיום: ברמה העובדתית חלק מהאנשים לא נמצאים במרכזי קליטה.

חביב קצב: זה למעלה מ-60% מ-70%.

אשר סיום: כשהם לא נמצאים במרכזי קליטה, הם הולכים לכל מיני מקומות, איפה שהם מוצאים מקומות תעסוקה והם עובדים שם וכדי לשמר את הזכאות שלהם, כלשונם.

אשר סיום: הם משלמים שכר דירה, אמנם זה סכום מינימלי שנע בין 100 ל-150 שקל, אבל הם עדיין משלמים שכר דירה.

אשר סיום: הפתרון הזה, אם הוא לא מוכיח את עצמו כנראה שהפתרון הזה הוא לא פתרון בר קיימא, הוא לא מציאותי.

אשר סיום: צריך לחשוב עם האוצר, שלמה העלה רעיונות קודם.

אשר סיום: הוא דיבר על הכדאיות הכלכלית, אני מדבר גם על הכדאיות של היכולת שלו להשתלב ולהתערות בחברה הישראלית - בעיניי זה נושא לדיון.

חביב קצב: אתה יודע בדיוק מה קורה במבשרת, במרכז הקליטה.

חביב קצב: אתה יודע על הנושא של הפלישות הלא חוקיות שקורים, זה לא חד ערכי.

חביב קצב: צריך לקיים דיון אני מסכים, אבל אי אפשר לדבר על וירטואליות ועל דברים אחרים, זה נושא הרבה יותר מורכב, זה לא פשטני ולא חד ערכי ולא חד גווני.

ליה שמטוב: איך קורה שיש פלישות?

חביב קצב: נדהמתי לשמוע לפני חודש מקרה מעניין.

חביב קצב: בחור שגר במקום הכניס אשה שהיא במעמד א1 לא אזרחית ישראלית.

חביב קצב: הוא התחתן איתה, שהתה איתו במקום עם עוד מישהו, ועוד מישהו היה צריך לגור אצל חבר שלו, והבחורה הזאת נכנסה להריון, ואז הוא הרביץ לה.

חביב קצב: הלכה לבית משפט, בית משפט הוציא לו צו הרחקה.

חביב קצב: נוצר מצב שהיא הלא חוקית נמצאת בדירה ביחד עם הבן שלה והוא בחוץ.

אווק מרו: בוא לא נדבר על מקרה חריג.

אווק מרו: בוא נדבר על משפחה עם עשרה נפשות ב-400 שקלים לא יכולה לקנות דירה.

חביב קצב: משפחה בעלת 10 נפשות מקבלת 700 אלף שקלים.

אשר סיום: עובדה נוספת, אני לא מדבר על אנשים שיש להם תוספת של 40%, מה שאנחנו קוראים משכנתא מוגדלת.

אשר סיום: אני מדבר על אנשים שהזכאות שלהם נעה בין 300 ל-400 אלף שקלים.

אשר סיום: במציאות של היום, בסכומים האלה לא ניתן לרכוש דירה ואם הם קונים דירה, קונים דירות בשכונות – זו גישה סובייקטיבית, אבל בשכונות לא שכונות.

אשר סיום: אנחנו גם צריכים לזכור עובדה נוספת, הרי רבבות של ערים סגורות בפני העולים, אם הם רוצים לממש את הזכאות שלהם לקנות דירה בערים האלה, הערים סגורות, החל מבאר שבע בדרום, קריית גת, אשקלון, ואני עוד יכול להמשיך למנות ערים.

אשר סיום: ערים שבהם הם יכולים לקנות – בכפר סבא, רעננה תל אביב, בת ים, וגם כשקונים בתל אביב, לצערי הרב הם קונים ביפו ד' בשכונות שאני לא יודע מי יצא לו לעשות את הסיור.

אשר סיום: לעומת זאת, אנשים שיש להם את המשכנתא המוגדלת, תוספת של 40%, אני עשיתי סיור מקדים בקיץ האחרון, סיירתי גם בראשון וגם בחולון, קנו דירות שבאמת ראויות והן סבירות.

אשר סיום: אני חושב שצריך ללכת על התוספת של 40% לכמה שיותר עולים, כי אז יש יותר סיכוי שהעולים יקנו את הדירות שלהם.

אשר סיום: אני גם רוצה שאתם תבינו את ההשלכות של שהייה במרכז קליטה ממושכת.

אשר סיום: יותר מדי שהייה במרכז קליטה שעולה לא מצליח לממש ולרכוש דירה, מבחינתם הנושא של הדיור זה בראש מעיינם, השכנים עוזבים אותם, החברים עוזבים אותם.

אשר סיום: מבחינת התכנים שהוא מקבל במרכז הקליטה, הוא מסיים תוך שנה וחצי שנתיים, אחרי זה הוא נשאר מבחינת תכנים כמעט בלי כלום, ויש לזה השלכות ויש לזה משמעויות – גירושין, פירוקי משפחות, והם הופכים להיות בודדים.

ליה שמטוב: כל המענקים כשהתחילו לדבר על זה ובחרו את הערים, אז בחרו את הערים וגם את השכונות שלא יהיו שכונות חלשות, ושאוכלוסיית יוצאי אתיופיה שהשתלבו בכל השכונות בערים כמו ירושלים, חולון וערים כאלה.

ליה שמטוב: ואם בכל זאת, עקב המענק 300 אלף שקלים, 400 אלף שקלים, 200 אלף שקלים שאי אפשר בכסף לקנות בשכונות האלה, כי אי אפשר לקנות בכסף הזה דירות בשכונות האלה, יכול להיות שאפשר לפרוס את זה בכל הארץ, וגם להגביל כמו שאתה אומר רחובות ושכונות.

חביב קצב: אי אפשר לפרוס, באותו רגע שאת מגבילה, בחלק מהדברים את צריכה לסגור יישובים, אין מה לעשות, הבעיה זה לא דיור.

חביב קצב: הבעיה שמשפחה מגיעה לאותו יישוב איפה היא נקלטת.

חביב קצב: מערכת חינוך ממלכתי דתי - יש מקום, אין מקום, בתי ספר, נושא של רווחה, נושא של תעסוקה, אפשרות להשמה בתעסוקה.

חביב קצב: אנחנו רוצים שהם יגיעו למקומות שהם יכולים גם להשתלב בתעסוקה, שגם הילדים יכולים להיקלט, יש מקומות בבתי ספר הממלכתי דתי, גם אם זה כולל הסעה וכו', ושהם לא יפלו על מחלקת הרווחה של הרשות המקומית, זה לא כזה פשוט.

חביב קצב: בשביל זה הלכנו על נתונים מאוד פשוטים על פי נתוני הלמ"ס – לשכה מרכזית לסטטיסטיקה.

חביב קצב: לקחנו את היישובים ברמת אשכול.

חביב קצב: את יודעת שמבחינת היישובים, הם מקוטלגים על פי לשכה מרכזית לסטטיסטיקה, על פי אשכולות מבחינת אשכול – 4, 3, 4, 5, 6 וכו', מבחינת החוזק הכלכלי, הסוציו-כלכלי.

חביב קצב: אנחנו פחות מ-4 לא נותנים, כי אלה יישובים מאוד חלשים.

חביב קצב: הוספנו על זה עוד משהו, גם אם זה 6, או גם אם זה 7 באשכול שלכאורה יישוב חזק, אבל יישוב כבר אין לו יכולת לקלוט, יש לו רוויה.

שלמה מולה: אני כמעט מסכים איתך.

שלמה מולה: הייתי כן מכניס דווקא בפירצה הזאת יישובים קיימים שבהם יוכלו אנשים לקנות באותו יישוב.

שלמה מולה: לדוגמה, באר שבע, כמשל, לא בהכרח.

שלמה מולה: למה למשל באר שבע תהיה סגורה לאותם אנשים שכבר הילדים שלהם השתלבו במערכת החינוך.

שלמה מולה: אני לא אומר תנייד מקרית גת לבאר שבע.

שלמה מולה: האם יש אפשרות לתת בצורה מושכלת לתושבי באר שבע לגור בבאר שבע, אם כי אני מודע, ברגע שאתה משאיר, ואחר כך אתה משאיר וכן הלאה מרכזי קליטה הרי זה מחזוריות.

שלמה מולה: אני לוקח את זה בחשבון, אבל לפחות האם ניתנת ההזדמנות אם לא לכולם בצורה חריגה במסגרת איחוד משפחות לתת להם את המענקים יותר המוגדלים, גם יקנו דירות יותר מרווחות וכו'.

חביב קצב: אנחנו נותנים מענים לחריגים על בסיס רפואי או סוציאלי קשה.

חביב קצב: אנחנו נותנים מענים לנושא הזה, גם ביישובים הסגורים, וזה ברור.

חביב קצב: אבל נקודה חשובה צריך להבין, כשאתה קובע קריטריונים, אתה לא יכול לבוא ולהגיד כל יום בבוקר זה אשכול 4 אז אני מכניס אותו פנימה, זה אשכול 3 אני מכניס אותו פנימה, אי אפשר.

חביב קצב: באותו רגע שקבעת קריטריון שאשכול 4 הוא פסול, אז אתה לא יכול לבוא ולהגיד בוא תבדוק עכשיו את באר שבע, אל תבדוק רחוב גוש עציון בבאר שבע, אלא תבדוק רחוב וולפסון בבאר שבע.

חביב קצב: אני מסכים איתך, שכונת רמט בבאר שבע או רמות אז יכול להיות שהיא חזקה, אבל זה לא משנה.

חביב קצב: בסיכומו של דבר הכל חוזר לנושא היישובי.

חביב קצב: מערכת החינוך הממלכתי דתי זה קיבולת מסויימת שהיא יכולה לקלוט איקס אנשים.

חביב קצב: בל נשכח, יש עוד נקודה אחת.

חביב קצב: בבאר שבע, בעפולה, בקריית גת, בכל אותם יישובים אלה שסגרנו אותם בשנת 1984 והלאה במבצע משה, ואחר כך במבצע שלמה קלטו אלפי דיור ציבורי שמאוכלסים בעולים מאתיופיה.

חביב קצב: יש בלי עין רעה את הריבוי הפנימי, ויש את המספרים שנמצאים שם, ורובם המכריע עדיין לומד בבתי ספר ממלכתי.

חביב קצב: אנחנו לא רוצים להגיע למצב, כמו שיש בקריית מלאכי, כשאתה נכנס לבית ספר יש לך 30 ילדים אתיופים וילד קווקזי.

אבי מספין: תודה רבה גברתי היושבת ראש.

אבי מספין: אני רוצה לומר שמשרד הקליטה הוא מעניק ליוצאי אתיופיה את המענק הכי מוגדל בתחום המשכנתא, וזה עובדה.

אבי מספין: אפרופו, גם לגבי תכנית החומש, משרד השיכון והקליטה זה כמעט הדבר היחיד שעבד בתחום העולים החדשים, וכל השאר פשוט היה כישלון.

שלמה מולה: חביב אמר - אנחנו היחידים שמימשנו.

אבי מספין: עד כאן אני מסכים איתו.

אבי מספין: אווק העלה פה דברים עקרוניים שאנחנו יותר גולשים לעניינים הטכניים שהם שוליים לגמרי.

אבי מספין: הוא אומר שיש לו מענק לא משנה למשפחה עד 400, עד 500 אלף שקלים.

אבי מספין: הוא אומר שאנחנו נמצאים בתקופה שמחירי הדירות הם הכפילו ושילשו את עצמם ולמה משנה גם כמה הוא יעבוד, הוא לא יקבל יותר מ-10 אלף שקלים, אני לא יודע בדיוק כמה להגדיר.

אבי מספין: מזה הוא לא יכול להפיק איזשהו תשלום למשכנתא אם הוא יקח מהבנק הוא יצטרך להחזיר בין 4,000 - -

קריאה: הבנק לא נותן.

אבי מספין: - - ל-5,000 שקלים כי מחירי הדירות – הוא עוד היה מתון שדירת שלושה חדרים או ארבעה חדרים עולה 700, או 800 אלף שקלים.

אבי מספין: כבר במקומות שלעולים החדשים מותר להגיע עכשיו לפי הנהלים, זה כבר יותר ממליון.

אבי מספין: אני רוצה לדבר על כמה דברים שהם עקרוניים כשמדברים גם על הנושא של מדיניות דיור של עולים חדשים קודם כל במרכזי הקליטה.

אבי מספין: ראינו והיו מאבקים לא פשוטים של עולים חדשים עצמם ששמו אותם במרכזי קליטה מאוד מרוחקים, כמו בבית אלפא, איילת השחר, מקומות שכוחי אל שאין בהם הרבה מקומות תעסוקה.

אבי מספין: במקום זה חביב אמר שפינו מרכזי קליטה, אבל הם פינו בלוד לצורך העניין שזה מרכז קליטה שהוא במרכז הארץ, או בטבריה שזה בכלל אבסורד שפינו מרכז קליטה באמצע השנה, כאשר היו תלמידים באמצע הלימודים, כאשר היו אנשים עובדים, נאלצו לעזוב חלקם את העבודה שלהם ואת הלימודים שלהם ולעבור כי משרד הקליטה החליט שזה לא כלכלי לאכלס עולים בטבריה שזה מקום שיש בו מקומות תעסוקה.

אבי מספין: זה ברמת מדיניות אחת של אכלוס במרכזי קליטה עצמם.

אבי מספין: הדבר השני, זה נושא שיש לו השלכות גם כשהם באים לדיור הקבע.

אבי מספין: ראינו את כל הבעיות שיש לצורך העניין בשנה האחרונה בפתח תקווה, משפחות הגיעו לערים והם לא מצאו מוסדות לימודיים לילדים שלהם.

אבי מספין: אני בכל אופן לא רואה איזושהי מדיניות מסויימת בתיאום בין משרד הקליטה בין הסוכנות היהודית לבין הרשות המקומית, או משרד החינוך, שהם לא מתאמים בינם לבין עצמם כאשר יגיעו בחודש איקס חמש משפחות, יש להם 15 ילדים, צריך למצוא להם מקומות.

שלמה מולה: אתה מתכוון אחרי שהם יוצאים לדיור קבע?

אבי מספין: כן, אחרי שכבר קנו, אין איזשהו תיאום מסויים בין כל הגורמים.

אבי מספין: כפי שאני רואה את זה, אין תיאום בין ארבעת הגורמים שיכלו להקל את הכניסה של התלמידים לבתי הספר, ובמקום זה נוצרה בעיה שהיתה לה השלכה מאוד גדולה.

אבי מספין: מעבר לנושא הספציפי הזה שאין לעולים החדשים אפשרות בכלל לרכוש דירה וצריך למצוא פתרון, גם לתלמידים צריך למצוא פתרון.

שלמה מולה: פתח תקווה, למשל, ראש הרשות ידעה, משרד החינוך ידעה, כולם ידעו, ראש הרשות אמר אני לא קולט.

אבי מספין: העולים החדשים היו שלושה חודשים ללא מסגרת לימודית.

שלמה מולה: אני אומר לך ביודעין.

שלמה מולה: אני לא אומר שכל מה שאתה אומר זה לא נכון.

שלמה מולה: אבל אני יודע שהמידעים של הרשות למשל, מגיע בזמן.

שלמה מולה: אנחנו מכירים את החולאים האלה, שראש הרשות רוצה לסגור את הגרעון שלו, בא ואומר אני משתמש באתיופים, אני לא רוצים לקבל אותם.

שלמה מולה: אני לא מקל ראש על בעיית הדיור הממלכתי דתי, לדעתי העניין של הממלכתי דתי הוא סוגייה לגמרי אחרת.

שלמה מולה: הייתי אומר לעולים, תלכו ללמוד בבתי ספר הממלכתיים, אתם התגיירתם, אף אחד לא לוקח עליהם את הגיור, תאמין לי, החיים היו יכולים להיות פשוטים ויותר קלים.

שלמה מולה: אני לא חשוב שהבעיה נעוצה רק - - -

אבי מספין: פתח תקווה זה משל גם למקומות אחרים.

אבי מספין: אני מדבר על העניין העקרוני שאין תיאום, אין תאום בין גורמים.

אבי מספין: העניין העקרוני, שהעולים החדשים במצב הנתון לא יכולים לרכוש דירות במקומות שמוקצים עבורם שהם מקומות חזקים, גם במקומות האלה, הסכומים הם אסטרונומיים.

אבי מספין: לא רק העולים החדשים, אפילו הוותיקים שבינינו נשארים בשכירות ולא קונים דירה.

שלמה מולה: מה אתה מציע אבי, להגדיל את המענק?

אבי מספין: אני לא הריבון.

שלמה מולה: אנחנו כחברי כנסת, אנחנו רוצים להתקדם, תגיד לנו מה לפי דעתך.

אבי מספין: את תכנית החומש לצורך העניין היא הגדילה ב-40% את מענק המשכנתא.

אבי מספין: זה משהו שאפשר לעשות לעוד אנשים.

שלמה מולה: להרחיב, זה בסדר.

חביב קצב: ברשותך, אני רוצה להבהיר את התמונה.

חביב קצב: אם מחר יבוא האוצר ויגיד לי אני מוסיף לך עוד 100 מליון שקל, אני לא אגיד אל תתן לי, ואני לא אגיד לו שאני לא רוצה.

חביב קצב: אני אגיד לו שאני מאוד רוצה, ואני יכול לתת יותר מענקים לאותם המשפחות המתפנות במרכזי קליטה בתקווה שהם יקנו דירות יותר טובות, זה ברור.

חביב קצב: אבל כשנמצאים במסגרת תקציב, ומסגרת תקציב על מנת להשיג אותה, לא צריך לספר לכם את מסגרות התקציב, את דיוני התקציב ואת משמעויות התקציב, הנקודה ברורה.

חביב קצב: העמדה שלנו בעד – אין ויכוח.

חביב קצב: לא אכנס לויכוח 400 ו-300 כי זה לא זה, זה לא הנקודה, זה לא האישו.

חביב קצב: האישו המרכזי – אם תהיה לנו יכולת לתת יותר מענקים, אנחנו נשמח.

חביב קצב: אבל באותו רגע שיש לנו מענקים הקיימים, ויש ניצול, יש מימוש במענקים הקיימים, זו נקודת המפתח, יש רכישת דירות במענקים הקיימים.

חביב קצב: אז נכון, אף אחד לא יוצא עם כל תאוותו בידו.

ליה שמטוב: אתה אומר משהו בסביבות 600, 700 משפחות בשנה.

חביב קצב: אף פעם לא עברנו את המכסה הזאת.

ליה שמטוב: יש איזשהו נתון, אם פה אומרים שצריכים לקחת הלוואה נוספת, ובסוף צריכים להחזיר את ה-3,000, 4,000 שקלים כל חודש, כמה משפחות – כמה יש כבר כונס נכסים אם זה קורה?

חביב קצב: אחוז העולים מאתיופיה, שנמצאים במרכזי קליטה, והם מקבלים הלוואות משלימות מהבנק הוא שואף לאפס.

שלמה מולה: הבנק לא נותן בכלל הלוואה משלימה.

חביב קצב: ברשותכם, מספר אחוז העולים מאתיופיה שמקבלות מענק ממרכזי קליטה ומקבלות הלוואה משלימה מהבנק שואף לאפס.

אברהם מיכאלי: המענק הוא מעל 90%.

ליה שמטוב: זאת אומרת ש-600, 700 המשפחות האלה קנו דירות במסגרת המענק.

שלמה מולה: לא רק מענק, כי התוספת של תכנית החומש איפשרה - - -

חביב קצב: בגלל שתי סיבות.

חביב קצב: רובם לא עובדים, הם נמצאים במרכזי קליטה בראשית הדרך.

חביב קצב: אין להם שום יכולת להוכיח החזר, הבנק לא יתן להם בשום פנים ואופן.

חביב קצב: עוד ראינו בצעירים שנמצאים בארץ 20 שנה, הבנק לא נותן להם הלוואות, אז בוודאי למשפחות עולים שנמצאות במרכזי קליטה.

חביב קצב: נקודה שנייה, על פי הנתונים אצלנו, אחוז המשפחות מאתיופיה שמגיעות לפינוי דירה, נקרא לזה, באמצעות הבנקים הוא לשמחתי נמוך ביותר, בגלל אותה סיבה שהרוב אלה שרכשו רכשו את זה באמצעות מענקים.

דוד מהרטה: אני חושב שכמובן אם המדינה יכולה להגדיל את המשכנתאות, אני חושב שכולנו נשמח.

דוד מהרטה: אבל כרגע במציאות הנוכחית המדינה לא מגדילה את המשכנתאות.

דוד מהרטה: אני חושב שהמדיניות הזו של לסגור ערים היא מדיניות לא נכונה.

שלמה מולה: מה תעשה אם יגיעו אליך 500 משפחות בקריית מלאכי למשל?

דוד מהרטה: אני חי פה 20 ומשהו שנים, ואני מכיר את מפת הארץ.

דוד מהרטה: בעיניי, הממוצע של האשכולות שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מפרסמת הוא ממוצע.

דוד מהרטה: אם היו משווים יפו ד' ושכונת ברנע באשקלון, ברמת השכונה ברנע ואפרידר היתה יותר טובה.

דוד מהרטה: לכן אני אומר, לא הייתי סוגר את כל הערים ולא פותח באופן עיוור.

דוד מהרטה: אתה יודע, בבני ברק ישנם בני הקהילה, ואיפה הם נמצאים?

דוד מהרטה: הם נמצאים בפרדס כץ.

דוד מהרטה: הייתי מבקש או שתגדילו את המשכנתא או תפתחו ערים, תגבילו בכמויות, תגבילו בשכונות.

דוד מהרטה: חביב, גם לעניין מערכת החינוך.

דוד מהרטה: מערכת החינוך זה עסק שלם, יש לי את כל הנתונים בארץ.

דוד מהרטה: בשכונות היוקרתיות, גם אם תלך לבאר שבע, גם אם תלך לאשקלון ולערים האחרות, בשכונות המבוססות, ילדים בני הקהילה גם במסגרת של הממלכתי דתי לא נמצאים שם.

דוד מהרטה: הריכוזים הגבוהים של בני הקהילה, הוא באזור שמשון באשקלון, ולא באפרידר באשקלון, כך שאין גם בעיה של פוטנציאל קליטה של מערכת החינוך הממלכתית בשכונות היוקרתיות האלה.

דוד מהרטה: כך שהייתי מציע לפתוח את הערים, ולבחון כל יישוב ויישוב ואת השכונות שלו.

דוד מהרטה: קריטריונים זה עניין ביורוקרטי.

דוד מהרטה: אנשים מסתכלים על מספרים ואין שיקול דעת לבחון דברים שהם מחוץ לקריטריונים.

דוד מהרטה: לכן אני מציע לשנות את הקריטריונים.

דוד מהרטה: לעניין של תיאום.

דוד מהרטה: היום, מה שאנחנו מרגישים ואנחנו מלווים את קליטתם של הילדים בבתי הספר.

דוד מהרטה: נכון, בזמנו משרד החינוך, משרד הקליטה, הסוכנות בעיקר, הוחלט שעולה שעוזב את מרכז קליטה לא יעזוב בלי תיק ילד.

דוד מהרטה: הכנו תיק, שהילד כשהוא מגיע מבית אלפא לפתח תקווה, צריך להיות תיק נתונים, איפה היה בכיתה, היה במסגרת אינטגרטיבית, או לא אינטגרטיבית.

דוד מהרטה: האם הוא היה בכיתת עולים, מהם ההישגים שלו.

דוד מהרטה: היום לצערי, הילדים עדיין מגיעים ללא כלום, ואז כאילו עכשיו בית הספר מקבל אותם בפתח תקווה, ואין לו מידע מה עבר הילד הזה, בבית אלפא או בשדה אליהו, מה הוא עשה, אין לו.

30095: מי צריך לעשות?

דוד מהרטה: מנהלי מרכזי קליטה, צריכים לדאוג שהעולה לפני שעוזב את מרכז הקליטה, הוא צריך להיות מצוייד עם התיק הזה ולדאוג שבית הספר - - -

ליה שמטוב: אם יש הנחיות כאלה, מה אתם עושים לגבי הנושא הזה?

דוד מהרטה: אני לא ממונה על מנהל מרכז קליטה, הסוכנות ממונה עליהם.

דוד מהרטה: צריך להקפיד שזה יהיה.

דוד מהרטה: מבחינתי, כמי שנמצא בקצה, הייתי רוצה שכאשר ילד מגיע לפתח תקווה, הייתי רוצה לדעת שהוא הגיע לשם ונמצא עם הנתונים האלה.

דוד מהרטה: הדבר האחרון, אחד הדברים שתיאום לא יכול לפתור אותם, זה בעניין של הקמת מרכזי קליטה, איפה ייפתחו מרכזי קליטה ואיפה לא ייפתחו מרכזי קליטה.

דוד מהרטה: הגורם המרכזי שעל פיו מחליטים איפה ייפתח מרכז קליטה או לא, עד כמה שידוע לי, בעיקר מדובר בעלות מרכז קליטה, האם זה מרכז קליטה זול או יקר.

דוד מהרטה: לכן לא נראה מרכז קליטה לעולי אתיופיה בכפר סבא, לא נראה ברמת גן, לא נראה במרכז הארץ, כל מרכזי הקליטה נראה אותם באזורים הכי טובים של המרכז, או מקריית גת באר שבע דרומה, ומעפולה צפונה בכל הקיבוצים.

דוד מהרטה: יש בזה הרחקה של אנשים, בתהליך השהייה שלהם לא מתחברים, לא נחשפים לחלקים המרכזיים של הארץ.

30095: רוב הדברים נאמרו.

30095: אני רוצה להתמקד על הפתרון כפי שנראה לי.

30095: אני חושב שקודם כל בואו וננצל מה שיש לנו.

30095: יש לנו תקציב של 2009 שלא נוצל ולא מומש.

30095: למיטב ידיעתי לפי הנתונים, במסגרת של תכנית חומש, יש 100 משפחות במסגרת המכסה שצריכים לרכוש דירה ולהשתמש ב-40% ולא נעשה.

30095: כמיטב ידיעתי, הנתונים שבידי גם העולים יעידו, ב-2008 יש מימוש של משפחות, ב-2009 אפס מימוש.

שלמה מולה: אבל חביב ענה לך, הוא אמר שהתקציב שלא יהיה ממומש יהיה גם בשנת 2010.

30095: אם אותן משפחות יממשו את זכותן ב-2010 זה בסדר.

30095: אבל זה חשוב מאוד.

ליה שמטוב: חשוב מאוד שהכסף לא הלך למשהו אחר.

חביב קצב: אברהם, הכסף לא הולך לאיבוד.

30095: בדיון לפני שלושה שבועות, אמר הנציג שהכל השתמשנו, היום אתה אומר לא השתמשנו.

30095: לכן, האמת צריכה להיות ברורה.

30095: הפתרון השני שאני רואה - מורידים מהעולים 20 אלף שקלים כשהם מעל שנתיים, פשוט אין שום צדק בזה.

30095: אתה בעצמך אמרת חביב, שבגלל שתקציב המדינה אושר יותר מאוחר, אז לא בזמן מימשתם את התקציב 2009.

30095: העולה שמחכה, אתם מענישים אותו - את הרעיון של להוריד 20 אלף שקלים צריך לבטל.

30095: אני מסכים, גם דוד ציין את זה, צריך לפתוח את הערים.

30095: אפשרות אחת, או המדינה באה ומגדילה את סכום המשכנתא, ואז כולנו מסכימים שהעולים ייקלטו בצורה אינטגרלית, מפוזרת בערים יותר חזקות.

30095: אבל כשאין אפשרות, אין כסף, צריכים לפתוח את הערים שסגורים, שיכולים לרכוש דירה במחירים שהם יכולים לעמוד.

30095: דבר נוסף, צריכים להסתכל, לא צריכים להשאיר את המדיניות כל הזמן כמו אבן.

30095: צריכים להתייחס ביחס למחירי הדירות.

30095: ביחס למחירי השינוי הכלכלי בחברה.

30095: הגיעה הזמן להגדיל את המשכנתא, גם את הרגילה, אולי לכולם 40% תוספת, זה עוד פתרון.

30095: פתרון חמישי - פתרון לקשישים ונוער, חייבים למצוא פתרון.

30095: יש אנשים ש-7 8 שנים במרכז הקליטה תקועים במרכז קליטה.

30095: חבר הכנסת שלמה אמר שמבחינה כלכלית גם למדינה טוב למצוא פתרון חד פעמי אולי, לתת להם או דיור ציבורי, או לתת להם משכנתא כמו שהיה לפני 2004, לקשישים וגם לנוער.

30095: חשוב למצוא את הפתרון.

30095: העולים כולנו רוצים גם תכנית חומש, אתה יודע שהמטרה שלה להוציא אותם למקום או לערים יותר חזקות.

רן מלמד: לא על משכנתאות, החזרת מענקים.

רן מלמד: אספר על עמותת "ידיד", שלא מצליחות לעמוד בתשלומים.

רן מלמד: אחוז התשלומים הולך וגדל, אוכל להעביר נתונים מדוייקים על העדה האתיופית.

שלמה מולה: לקיים דיון, אי החזר משכנתאות, תופעה חדשה.

שלמה מולה: צריכים לדעת מה הבעיה, מה עומק הבעיה באיזה מקומות.

שלמה מולה: הבעיות החברתיות הולכות וגדלות.

שלמה מולה: הנתונים, תקופת הרכישה, הרכבי המשפחה, גודל המשכנתא שמחזירים, החובות שצברו, אם תוכל להביא נתון.

רן מלמד: אני רוצה לדבר על התמונה הכוללת.

רן מלמד: לי אין ספק שיש תת תיקצוב בנושא הזה.

רן מלמד: גם לא הייתי רוצה לדבר על משכנתאות, אבל הייתי רוצה לדבר על החזרת מענקים.

רן מלמד: אם מדברים על משכנתאות, אני אספר לכם מה שקורה במרכזי הזכויות של עמותת ידיד היום, מגיעים יותר ויותר משפחות שלא מצליחות לעמוד בתשלומים האלה, מכיוון שאחוז התשלומים הולך וגדל, ואני לא מדבר רק על אחוזי המשכנתא.

שלמה מולה: אתה יכול להגיד מספרים.

רן מלמד: אני אוכל להעביר לכם נתונים מדוייקים.

שלמה מולה: נשמח מאוד.

שלמה מולה: ברשותך, גברתי היושבת ראש, אולי באמת נקיים דיון אם יש תופעה כזאת של אי החזר משכנתאות, זה באמת תופעה חדשה.

שלמה מולה: אני אומר שאם יש כזה דבר, אנחנו צריכים לדעת מה הבעיה, מה עומק הבעיה, באיזה מקומות.

שלמה מולה: אנחנו יודעים שהבעיות החברתיות במדינה הולכות וגדלות.

שלמה מולה: אני חושב שהנתונים האלה של תקופת הרכישה של האנשים, הרכבי המשפחה, גודל המשכנתא שמחזירים, החובות שצברו אם תוכל לבוא עם נתון, זה יהיה מצויין.

רן מלמד: זה לא רק הסיפור של המשכתנא.

רן מלמד: בתוך הסיפור הזה של סל הדיור נכללים דברים נוספים שבעצם מעמידים את כל הסל, כולל הדברים האחרים, לתום שהוא הרבה יותר גבוה, בחלק מהמקרים – 25% מההכנסה המשפחתית, זה מתכון בטוח להתרסקות כלכלית.

רן מלמד: צריך להגיע למסקנה שיש היום תת תיקצוב.

רן מלמד: כמו שהיום מתחיל להתנהל מאבק גדול על להחזיר תקציבים למשרד השיכון בכלל, אני חושב בהחלט שצריך לעשות שינוי ולהחזיר ולהגדיל את המענקים, ולא להגדיל את המשכנתאות, זאת נקודת המפתח.

רן מלמד: נקודה שנייה, אנחנו לא מדברים על אוכלוסייה ענקית.

רן מלמד: צריך להגיד, בואו נמצא סל פתרונות כולל מעודכן.

רן מלמד: המדיניות שנקבעה לפני מספר שנים, כשתנאי השוק היו - - - אנחנו נמצאים במקום אחר.

רן מלמד: לא יקרה כלום, נעשה חשיבה מחודשת של המדיניות.

רן מלמד: אני קורא לך ולך לגרום להקמת ועדה כזאת, לשתף את ציבור העולים במסקנות ובדיונים עצמם, כדי שלא יהיה מצב אחר כך שנבוא בטענות על זה שלא היה שיתוף ציבור שהיום הוא דבר הכרחי בדברים האלה.

רן מלמד: שתצא מדיניות חדשה על בסיס הדברים הטובים שהמחלקה של חביב במשרד השיכון עושים, אבל שתהיה מעודכנת, תהיה מתאימה, ואם באמת צריך לפתוח את הערים, אך לפתוח את הערים, אבל צריך לדאוג איך המענקים יאפשרו לרכוש את הדירות.

רן מלמד: צריך לשקול מחדש את הנושא של הדיור הציבורי לעולים ותיקים יותר שגרים היום בדירות שלא ראויות היום למגורים.

רן מלמד: צריך לתת להם החלפה, לקחת את הדירות, להחזיר אותם לבנקים ולתת להם דירות ראויות למגורים.

רן מלמד: יש לנו כאלה לא מעט, בעיקר במרכז הארץ ברמלה ובלוד, זה דבר שאין לו היום פתרון מעבר לפתרון פרטני, צריך לעגן אותו.

רן מלמד: אם תהיה ועדה כזאת, אם תהיה פעולה כזאת - עשיתם דבר גדול.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: ממשרד השיכון, בבקשה.

רונן כהן: הגדלת מענקים כרוך בתקציבים נוספים, אין ויכוח בכלל בינינו לבין הדוברים שהגדלת מענקים תאפשר לממש את המדיניות הזאת.

רונן כהן: אבל בהנחה שזה מגבלת התקציב, אני רק יכול לומר ולחדד שאין שום אוכלוסייה שמקבלת מענקים, זה סדין אדום.

רונן כהן: יושבים פה בדיונים, וכל פעם באה קבוצה אחרת שאומרת, תנו לנו כמו שנותנים ליוצאי העדה האתיופית ולא מצליחים לחדור אפילו לדבר הזה, זה מקום שקשה להיכנס בו.

ליה שמטוב: דיברנו גם על יוצאי תימן.

ליה שמטוב: מי שרוכש בית במסגרת המענק, על איזה החזר משכנתא מדובר?

שלמה מולה: אם אתה היום לוקח את המענקים שניתנים על ידי תכנית החומש, תגיד לי כמה כל משפחה צריכה להחזיר כל חודש.

חביב קצב: בין 200 ל-250 שקלים, כי רוב הכסף מענק.

שלמה מולה: זה לא 400 שקלים?

חביב קצב: לא.

אברהם מיכאלי: רן מדבר על הוצאות נוספות מעבר לתשלום.

רן מלמד: היום אנחנו מטפלים במשפחות שגם 400 שקלים לא יכולות לשלם, כי המצב הכלכלי כל כך קשה.

רן מלמד: בערים כמו קריית גת, בערים כמו קריית מלאכי ובמקומות אחרים.

רן מלמד: יש כאלה ויש גידול, אני אעביר לכם נתונים.

שלמה מולה: רונן, משפחה שחיה בדיור ציבורי בקריית גת מה שכר הדירה הממוצע?

רונן כהן: משהו כמו 350 – 400 שקלים.

שלמה מולה: דירה ציבורית, דירת עמידר או עמיגור.

שלמה מולה: אני דיברתי על ממוצע.

רונן כהן: אתה שואל אותי על נתון של יוצאי אתיופיה, אין לי נתון, אבל מבחינתנו אין הבדל בדיור ציבורי.

דוד מהרט: אני גר בקריית גת, ואני יכול לומר לך, שאם מדובר באנשים שלא עובדים, יש כאלה שגם ישלמו 70 שקלים, 50 שקלים.

דוד מהרט: יש כאלה שהם עובדים התשלום שלהם בדיור הציבורי יכול להגיע לסביבות 700, תלוי בהכנסה.

מולה מולויילת: מדבר באתיופית, ויש תרגום.

30095: מתרגם את מר מולה מולויילת.

30095: יש שתי בעיות, בעניין רכישת דירות.

30095: אנחנו נמצאים מעל שנתיים וכבר שנה שלישית במרכזי קליטה ולא יכולנו לקנות דירה.

30095: אמרו לנו שאנחנו קודם כל היינו בלימודי יהדות, בלימודי עברית, והיינו עסוקים בזה.

30095: לאחר מכן אמרו לנו שב-2008 יש ל-200 משפחות משכנתא מוגדלת, תכנית חומש הוא מתכוון.

30095: היו אנשים שמימשו, והיו אנשים שחתמו חוזה ב-27 בדצמבר ואמרו לנו אתם לא יכולים לממש את זכותכם.

שלמה מולה: אחרי המכסה לא יכלו לממש.

30095: מתרגם את מולה מולויילת.

30095: מאז שחתמנו לא יכולנו לממש את מה שחתמנו, וגם העניין של המשכנתא - לא יכולים לקחת 400 אלף שקלים ובסכום הזה לקנות.

30095: המחירים עלו, ואנחנו לא יכולים לקנות.

30095: שלחנו מכתבים יש גם באמהרית העתק לחבר הכנסת שלמה מולה.

30095: אנחנו מבקשים שאתם תמצאו לנו פתרון כדי שנוכל לממש את הזכות שלנו לקנות דירה ולצאת.

30095: אם לא, משבוע הבא אנחנו מתארגנים למאבק ציבורי וזה מה שאנחנו רוצים לעשות.

ליה שמטוב: עד שבוע הבא לא יהיה פתרון.

30095: הבעיה השנייה היא עניין העלייה - המשפחות נשארו שם.

אווק מרו: הנקודה שהוא אומר, למה כל דבר כשמדובר על יוצאי אתיופיה זה תלוי מאבק, גם בעלייה, גם בכל דבר?

אברהם מיכאלי: אנחנו עכשיו פותרים בלי מאבקים.

שמואל לגסה: תודה רבה לועדת הקליטה.

שמואל לגסה: יש לנו בעיות בכנסת וגם במרכז הקליטה במבשרת ציון.

ליה שמטוב: אנחנו גם רוצים לפתור את הבעיות.

שמואל לגסה: אני שואל האם אפשר לקבל דירה מהדיור הציבורי מעמידר?

ליה שמטוב: על דיור ציבורי שמענו.

ליה שמטוב: היום לא בונים, אני מקווה שהממשלה הזאת תבנה את הרפורמה והיא מדברת על זה ויהיה לנו דיור ציבורי.

אברהם מיכאלי: אני חושב שמעבר לכל מה שלא שמעתי ומה ששמעתי, הבעיה כבר ידועה, היא לא חדשה לצערנו.

אברהם מיכאלי: אני עדיין חוזר על הבעיה של התקשורת, של השטח מול אנשים שבאים למרכזי קליטה.

אברהם מיכאלי: נתקלתי לצערי בכל מיני מתווכחים שעושים מהם רמייה, ועושים דברים שאני לא רוצה לפרט.

אברהם מיכאלי: או עורכי דין מתלוננים אצלי בשטח שכל חוזה שנעשה איתם יש חשש לביטול והפרה.

אברהם מיכאלי: זו בעיה שצריך לחשוב עליה איך לפתור את הבעיה הזאת.

אברהם מיכאלי: הבעיה הכי חמורה, בגלל שאין להם מספיק כסף, לפעמים בגלל 1,000 דולר, עד כדי כך, לכן צריך לחשוב איך לתת איזושהי מסגרת.

אברהם מיכאלי: המדינה נותנת 90% מענק, בסוף בגלל כסף קטן החוזים מתבטלים, זה פשוט מאוד לא הגיוני וזה בסוף מכשיל את המטרה של רכישת הדירות.

שלמה מולה: תודה רבה.

שלמה מולה: שלוש הערות, ואני רוצה להתחיל בחלק שמבחינתי אולי המכריע ביותר בסוגייה של פינוי מרכזי קליטה.

שלמה מולה: אני אומר לבני העדה, אם אתם לא תפנו את מרכזי הקליטה, האוצר יגיד אין לנו תקציב, אין לנו מיטות, אנחנו לא נביא את המשפחות שלכם.

שלמה מולה: אני אומר את זה כמי שמכיר את הדיונים.

שלמה מולה: ולכן, עזיבת מרכזי קליטה במסגרת המענקים, המשכתנאות שניתנות זה כדאי לעזור לכם, זה כדי לעזור למשפחות שעוד נשארו באתיופיה.

שלמה מולה: אני לא חושב שהיום האוצר יבוא ויגיד אני מסכים לפתוח עוד מרכז קליטה, לא יהיה.

שלמה מולה: כשאנחנו נמצאים בתקופה מאוד קריטית, בשבוע הזה בעקבות החלטת הממשלה לבדוק עוד 8,700 – העניין הזה של עזיבת מרכזי קליטה של משפחות זה חיוני למקבלי החלטות כדי שיבינו שהאוצר לא יגיד שאין לי כסף.

שלמה מולה: חבר הכנסת מיכאלי ואני היינו באתיופיה.

שלמה מולה: היושבת ראש מעודכנת בדיוק בכל התהליכים שקורים, לכן הנושא של עזיבת משפחות את מרכזי הקליטה זה דבר חשוב.

שלמה מולה: הדבר השני, דוד, אני לא בטוח שאני מסכים איתך לגבי פתיחת יישובים.

שלמה מולה: אין לי בעיה שהתקיים דיון, אנחנו מכירים את המשפחות שלנו, לאן בסוף מגיעים?

שלמה מולה: כולם יילכו לגדרה, עוד פעם לקריית עקרון, אילו הייתי בטוח, המשפחה שתגיע תגיע לשכונה בברנע באשקלון.

30095: למה לא רמת השרון?

30095: ערים אחרות?

שלמה מולה: לידיעתך רעננה לא סגורה, הרצליה לא סגורה, זאת לא השאלה שלי.

30095: שיהיו ברשימה של משרד הקליטה.

שלמה מולה: למה לא?

שלמה מולה: אתה רוצה להגיד לי שרעננה והרצליה לא ברשימה?

30095: לא, הם לא ברשימה.

צחי דוד: אי אפשר גם באשקלון לא נותנים בכל רחוב.

שלמה מולה: לא אמרתי שלא התקיים דיון, אני בעד שהתקיים דיון.

שלמה מולה: אבל אני מציע לנו, שלא נמצא את עצמנו שמשפחות מגיעות לשכונת הרכב בלוד, או ברמלה, או בוותיקין בנתניה.

30095: לא לזה הכוונה.

שלמה מולה: לכן אני מציע, כשאתה מדבר על עיר כעיר, התקיים דיון, אין לי בעיה, אבל אל תרוצו לפתוח ערים.

שלמה מולה: חביב, אליך, אני חושב, אם מדובר בזוגות, בבודדים שמתחתנים, אני לא מדבר על בלתי חוקיים, על פולשים, בכל זאת אם לא מדובר במספרים גדולים, אם החסם הוא חסם של השנים, אם אפשר להקים ועדה לבדוק, אני חושב שזה יעשה טוב.

שלמה מולה: משפט אחרון.

שלמה מולה: העניין של הבודדים ככלל כבודדים, זה דבר לא נכון.

שלמה מולה: אני חושב שכדאי לדבר עם האוצר לקיים דיון מעמיק, או לתת להם מענקים, או לתת להם סכום של מענק ועוד משכנתא שייצאו, או לתת שכר דירה מוגדל שיעזבו את מרכז הקליטה.

שלמה מולה: זה שהם בתוך מרכזי הקליטה זה לא טוב, יש הרבה אפשרויות לראות מה ניתן לעשות.

שלמה מולה: הנושא של הבודדים הקשישים בעיקר, אני לא יודע, צריך לייצר פתרונות של דיור ציבורי בצורה יותר גדולה.

שלמה מולה: אני מכיר את המצוקה, אם צריך אופציה של דירות נ"ר, הוסטלים, להגדיל בצורה משמעותית כדי שיוכלו לפנות את מרכז הקליטה, זה יהיה טוב.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: חייבים לסיים.

ליה שמטוב: לסיכום.

ליה שמטוב: הועדה שמעה על מצוקות הדיור של יוצאי העדה הנמצאים במרכזי הקליטה.

ליה שמטוב: הוועדה מבקשת ממשרד האוצר יחד עם נציגים של משרד הקליטה, יחד עם נציגים של משרד השיכון וגם הנציגים של העדה, לבחון או לבנות תכנית לגבי הבודדים וגם לראות מהנסיון מה קרה עם המשפחות, האם אפשר לשנות משהו או לבדוק מקרים חריגים.

ליה שמטוב: הועדה גם תקיים ישיבה נוספת לגבי המקרים שקנו את דירות ולא עומדים בהחזרי משכנתא.

ליה שמטוב: הועדה תמשיך לעקוב אחר הנושא, ולהתעדכן.

ליה שמטוב: ישיבה זו נעולה.

ליה שמטוב: תודה רבה.